GRAMINEA 627 
mediana a limbului, cea laltă ţine de marginea faţei respective a lim- 
bului (Sulcata Hack.) 
6. F. valesiaca Sclileich. ap. «aud. agrost. helv. Lp. 242 (1511); 
hehb. icon. germ. 1 fig. 311. F. ovina var.3. valesiaca Koch syn. p. 938. 
F. ovina lus. 4 var. g. valesiaca Boiss. (l. orient. 5 p. 615. Culmii erecţi 
subţirei, foile filitorme cam ţepene de un verde glauc pruinos şi cam 
scabre pe a-locuri; spicalele glauco-pruinose. — d, Iulie, August. Bu- 
ceci pe Caraimanu (Knecht.) 
7. F. sulcata Ilack. monogr. festuc.p. 100 (1552). Fi ovina lus. 4. 
sulcata Boiss. fl. orient. 5 p. 618 exclus. variet. /! ovina var. sulcata 
Sag. et Schn. carp. cenlr. 2 p. 552. PF. duriuscula Fost. gram. 2 tab. 93 
(1802) -non Lin. F!. ovina var. glauca et var. pannonica Griseb. spicil. 
rumel. 2 p. 432 (1844). P. rupicola Heuft. enum. banat. p. 197 (1858). 
F.suleata b. barbulata Hack. loc. cit. p. 105. F. valesiaca d. rupicola Simk. 
enum. transs. p. 988. — d, lulie, August. Păsciuni în regiunea alpină 
pe muntele Ghiţu (Argeşi); Piatra-Mare (Prahova); culmea Rarcului. 
Ș. hirsuta. — F. hirsuta Host. gram. 2 tab. 85 (1802); Baume. 
enum. transs. 3 p. 243. /. Halleri Fuss. excurs. p. 738 et Auct. transs. 
nonull. F. valesiaca ce. hirsuta Simk. enum. p. 5885. Culmii subţirei 
erecţi sau uşior curbați la bază; foile filiforme scurte rigide sau cam 
moi de un verde uşior glaucescent nepruinose, unele scabriuscule; flo- 
rile adesea violet v&rgate pe spate şi la verf, au glumela mai mult sau 
mai puţin pubescentă, ciliată şi aristată. — Păsciuni alpine. Pe virful 
muntelui Ghiţu. 
%. colorata Schur enum. transs. p. 758 (1866) pro specie. Pani- 
cula mai laxă, spicuşiorele cu mai puţine flori dar florile mai mari, 
au glumela externă glabră şi mai aristată, la virf şi pe spate purpurie 
sau violacee. — Păsciuni montane. Predeal, Buşteni. 
d. megaphylla Schur enum. transs. p. 759 (1866) pro specie; ex 
descriptione. Culmii robuşti curbato-ascendenţi apoi erecţi; foile condu- 
plicate filiforme lungi sau forte lungi, moi, flascide, glabre, faţele mai 
lăticele, nervurele lor par mai subțiri şi adesea mai mult de două ; pa- 
nicula laxă, dar in urmă contractată ; spicuşiorele mai multiflore, florile 
comparativ mai micuţe, glabre, de un verde glaucescent cu oarecare 
purpuriu pe spate, glumela aristată. — Predeal, Buşteni. 
=. nana. Stutosă (ecespitosa), seundacă; culmii subţirei, ca de 5-7 
cent. înălţime, foile rigidiuscule, filiforme egalez 2/3 parte din înălţimea 
plantei; panicula mică, contractată cilindracee, glumelele uşior aris- 
tate, elabre. 'Totă planta are un aspect purpureo-violaceu intens, ne- 
pruinosă. — Pe virfurile CGeahlăului (knecht.) 
