028 CONSPECTUL SISTEMATIC 
8. F. pseudovina Ilackel mon. festuc. p. 102 (1852); ejusin A. 
Kern. sched. fasc. 1 n. 281. F. ovina lus. 4: sulcata, var. f. pseudorina 
Boiss. fl. orient. 5 p. 618. F. orina Host gram. 2 tab. 86 (1802)-non 
L. — F. ovina a. vulgaris Neilr. fl. von nied. cester. p. 73 (1859)-non 
Koch. F. pulchella Schur enum. transs. p. 785. — Vulg. Pătuşcă. — 
4. Maiu-lulie. Livedi la locuri uscate deschise, in regiunea câmpiilor. 
Verciorova, Severin; Tirgujiul ; Alexandria; loneşti;, Vultureanea ; Bă- 
neasa, Comana ; Bucureşti (/estuca duriuscula Grec. enum. p. 62-non 
L. nec alior.), Herestrău, Chitila; Ciocăneşti, Perişi; Ploeşti. 
f. angustifolia Hack. (sec. exemplar. ab N. Oborny în Baenitz 
herb. europ. ann. 1882 aservatur!). — Culmii subţirei, lamina foilor 
subţire, capilară, nepruinosă, fasciculele 3-file; spicuşiorele micutele. 
— Lived:, păsciuni montane. Muntele Ghiţu. 
. taurica Kern. ap. Hack. |. c. p. 104. /. ocina lus. 4: sulcata 
'[. taurica Boiss. fl. orient. 5 p. 618 (sec. descriptione et area geogr. 
austro-orientale). — Hădăcină fibrosă stufosă şi stoloniferă. Culmii ro- 
buşti, înalţi ca de 60-70 cent.; foile lăstarilor şi cele bazale forte 
lungi, 25-30 cent. rigide, verdi şi nepruinose, limbul complanat şi 
setiform are faţele cam lăticele, scabride, adesea percurse şi de câreva 
nervure forte subţirele p intre cele două legitime; glumele şi glumelele 
subulato-lanceolate lungicel aristate, verdi sau de un verde-palid lără 
nici o nuanţă pruinosă nici violacee sau purpurie. — Comana. 
B. Hetevofile.-—Limbul foilor ce pornesc din lăstarii radicali este 
convolut sau conduplicat filiform sau setiform, pe când limbul foilor 
caulinare este plan. Extravaginale. 
9. F. heterophylla Lam. fl. fr. ed. 1 p. 600 (17783); Koch syn. 
p. 939; Sehlecht. Lang. deutsch. Sfig. 731. F! duviuscula L. syst. nat. 2 
p. 96 -non spec. ed. 1753; Schrad. deutsch. fl. 1 p. 328. F. nemorum 
Leyss. in abhandl. der hall. naturf. gesel. 1 p. 368; Rehb. ic. germ.l 
fig. 325. — d, lunie, Iulie. Păduri în regiunea montană. — Pe Cracu- 
Bulzului; Muntele Cozia pe lingă Stănişioara; Predeal ; Rartu. 
10. F. rubra [. spec. 109; Koch syn. p. 929; Rehb. ic. germ. 
1 fig. 521; Boiss. fl. orient. 5 p. 621; Sehlechtd. Lang. 8 fig. 732; Sag, 
Schn. carp. cen!r.2 p.555.— d, lunie, lulie. Livedi, locuri cu icrbă, pe- 
trişuri; în regiunea montană.—Pe Bulzu; Muntele Ghiţu; Sinaia (Grec. 
enum. p. 62), pe Buceci (Knecht.), pe la Buşteni şi Predeal; Piatra- 
Mare ; Broşteni în Suceava (Br.) şi pe Stănişioara. 
f. fa/lax Sag. Schn. carp. centr. 2 p. 556. F. fallaz 'Thuill. fl. 
paris. p. 50 (ed. 1799). F. duriuscula Gaud. agrost. helv. Lp, 251 var. 
