Boiss. (1. orient. 5 p. 644; Sehlechtd. Lang. deutsch. 5 fig. 759. DB. a- 
grestis Host. gram. | tab. 10(1805). B. angustifolius Sehrank baier. fl. 
p. 366 (1789). B. awvensis Poll. pl. palat. 1 p. 113 (1776)-non L. Fes- 
tuca montana Met. et Koch deutsch. fl. 1 p. 675 (1823). — d, Maiu, 
lunie. Livedi câmpene şi pe coastele munţilor. Predeal: Bucureşti: 
Brăila pe la Monument; Mânăstirea Neamţu (Chan.) ; laşi. 
3. transsilvanicus. Steud. syn. glum. | p. 320 (1855) el teste cl. 
Hackel ap. Velen. fl. bulg. p. 65. Perenic, stufos; vaginele rose, în- 
tregi sau reduse în firişiore desfăcute dar neimpislite; culmii subţirei 
erecţi; foile tote conforme, linear-ânguste, plane, verdi, pe nervure şi 
pe margini sparşiu-părose, încolo glabre; panicula laxifloră subnu- 
tantă, spicuşiorele mai micutele, glumele mai scurte şi glumelele mai 
puţin late de cum la forma genuină. — Livedi la locuri tari, aspre. Pre- 
deal; Bucureşti; Comana. 
** "Tulpina rizomă stoloniteră. 
6. 8. fibrosus Ilack. cest. bot. zest. ann. 1879 p. 207; Boiss. 
fl. orient. 5 p. 645; Velen. fl. bulg. p. 615; B. erectus f. glaber Schur 
west. bot. zeit. ann. 1860 p. 227 et in enum. transs. p. 804 (1566)- non 
Steud. syn. glum. | p. 320 (1855). B. lazus et B. vari gatus Sehur en. 
transs. p. 805- non alior. — d, Maiu, lunie. Tuferişiuri pe costele mun- 
ților. Vereiorova, Gura-Văei (A. Degen). 
7. B. inermis Leyss. fl. halens. p. 16 ed. 1761; Koch syn. 
p.949; Gren.Godr. fl. fr. 3 p. 587; Boiss.fl. orient.5 p. 642; Schlechtd. 
Lang. deuteh. 8 fig. 760. Festuca inermis DC. fl. în. 3 p. 49 (1805); 
Rehb. icon. germ. 1 fig. 335. F. Leysseri Moench. fl. hass. n. 82 
(1777). — I, lunie, Lulie. Livedi, locuri cu ierbă pe dealuri şi pe câm- 
puri; specie frecuentă. Netoţi, Alexandriea; Comana; Bucureşti; (io- 
căneşli, Buftea ; Crivina; Dealu-Mare; Birlad; laşi; Dobrogea pe la 
Caranasib, Constanţa. 
Ş 3. Spicuşiorele mediocru aristate, virfu lor la maturitate ne- 
lăţit, ângust şi moţat; glumele aproximativ egale multinerviate, glu- 
melele superiore pe costele carenelor pectinato-ciliate. Anuale. 
1. Spicuşiorele la maturitate avend florile pe marginea internă 
forte contractate aşia că nu se acoper una pe alta. 
8. B. secalinus [.. spec. p. 112; Koch syn. p. 9 var. i; 
Rehb. icon. germ. 1 fig. 353; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 588; Boiss. fl. 
orient. 5 p. 656; Schlechtd. Lang. deutsch. 8 fig. 750. p. elongatus 
Gaud. agrost. helv. 1 p. 805 (1811). B. hybridus Sehur enum,. transs, 
