536 CONSPECTUL SISTEMATIC 
mana; Bucureşti, Ciocăneşti; Ploeşti, Câmpina; Buzău ; Feteşti; Brăila, 
Galaţi : Tecuci, Birlad, iaşi; Botoşiani; în Dobrogea frecuent. 
Ş 2. Spiculele uniflore, glumele și glumela inferioră aristate. 
3. H. caput Medusze Ilack. in nat. pfl. 2p. 53 (1887); A. 
Degen in litt. 1595. Elymus caput Meduse L. spec. p. 125; Boiss. fl. 
orient. 5 p. 691. Fi. cvinitus Auct. plur. quoad fl. banat. et roman. - non 
Sehreb.— (0) Maiu, lunie. Prin locuri uscate aprice, pe câmpurile în- 
tinse, pe lingă căi şi grâne. Severin spre Verciorova (A. Degen)! Sla- 
tina, Potcoava şi Stolnici; Craiova pe la Valea-Bisericei, Segarcea ; 
loneşti, Cacova, Vultureanca. 
4. H. europzeum (All. fl. pedem. 2 p. 260 (1735). Elymus eu- 
ropeus |. mant. 1 p. 35 (1767); Koch syn. p. 954; Rehb. ie. germ. | 
fig. 246; Boiss. fl. orient. 5 p. 690; Schlechtd. Lang. deutsch. vol. $ 
fig. 735. Hordeum silvaticum Huds. fl. angl. ed. 2 p. 57 (1778). Cuvizra 
europa Kcel. deser. gram. p. 328 (1802). — Orz-pădureţ. — , lu- 
nie, Iulie. Prin păduri umbrâse, dumbrave, făget. Costeşti pe muntele 
Băiu în Mehedinţi, (loşani pe Culmea-Cernei, pe Osliea şi Gracu-Bul- 
zului; Mânăstirea Tismana; valea Jiului pe la Lainici şi la Păiuşa; 
Sinaia prin valea Peleşiului; Comana spre Padina-lui-V asile în pădure. 
48. ELYMUS 1. gen. n. gb ex. p. 
1. E. sabulosus JM. Bieb. fl. taur. cauc. 1p.81 (1508); Ledeb. 
fl. ross. 4 p. 332; Boiss. fl. orient. 5 p. 690; Lindem. fl. cherson. 2 
p. 515. E. arenarius Pall. iter 1 p. 243 (1771)-non L. Flymus gigan- 
teus Willd. enum. h. berol. p. 130 (1809) -non Vahl. — . lunie- Sep- 
tembre. Năsipuri, prin dunele maritime ale Dobrogei la Constanţa şi 
Tuzla. 
Subsecţiea 11. Câte un spicuşior de fiecare excavaţie a rachisului. 
1. Stigmele sesile. 
49. AGROPYRUM P. Beaw. agrost. p. 101. 
Ş 1. Spicul lung, excavaţiile rachisului lungi şi alterne, spicuşid- 
rele lungi şi alterne, glumele lanceolate sau oblungi cu spatele convex 
şi expresiv nervat, nervurele cam egale. 
1. Glumelele lung aristate, aristele drepte, erecte. 
1. A. panormitanum Parl. pl. rar. sicil. fasc. II p. 20 (1840); 
Boiss. [l. orient. d p. 663. Triticum panormitanum Bert. fl. ital. 4 
p. 780 (1539); Janka adat. magyar. delk. flor. 1874 p. 158. Triticum 
