GRAMINEA 631 
petreum Vis. et Panc. pl. serb. p. 25 (1562). — d, Maiu, lunie. "Tufe- 
rişe şi la locuri cam deschise pe costele munţilor la Verciorova. 
2. A. caninum lan. et Sch. syst. veg. 2 p. 756 (1517); Rehb. 
ic. germ. vol. 1 fig. 954; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 609; Boiss. fl. orient.5 
p. 662. Elymus caninus L. spec. 124. Triticum caninum Huds. îl. angl. 
p. 58. — d. lunie, luiie. Păduri umbrose. Severin în grădina publică 
pe ruinele romane (A. Degen); Sinaia subt Poeana-Stânei. 
2, Ulumeiele mutice sau forte scurt aristate. 
* Tulpiaa rizomică mai mult sau mai puțin întinsă, 
3. A. repens l.beauv. agrosl. p. 102 (1812); Rehb. ie. germ. 1 
fig. 257-259; Gren. Godr. (|. fr. 3 p. 608; Boiss. fl. orient. 5 p. 663. 
Triticum repens |. spec. p. 128; Koch syn. p. 953; Sehlechtd. Lang. 
deutsch. 8 fig. 779.— Vulg. Pir. — 3, lunie, Iulie. Livedi, curţi, gră- 
dini, locuri de cultură; specie vulgară (Grec. enum. p. 62). Severin; 
Craiova; Alexandriea, Netoţi ; Comana; Bucureşti, Chitila, Ciocăneşti, 
Perişi; Galaţi; Iaşi; Neamţu. 
f. maritimum Koch et Zis cat. pl. palat. p. 5; Koch syn. ed. 2 
p. 952; Ledeb. fl. ross. 4 p. 341 sub Tiiticum glaucescens. Foile ân- 
gusticele devin convolute, spicul nu prea dens. Prin dunele maritime 
la Constanţa pe subt vii şi spre Mamaea. 
4. A. glaucum honi. et Sch. syst. veg. 2 p. 752 (1817); Rchb. 
ic. germ. 1 fig. 262; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 607. Triticum glaueum 
Dest. hort. paris. ed. 1 p. 16 (1804); Koch syn. p. 952. Sehlechtd: 
Lang. deutsch. £ fig. 778. 7. intermedium Host. flora austr. 1 p. 150 
(1827) 7. truneatum Wallr. in linnza vol. 14 p. 544 (1840). 7. vires- 
cens Panc. fl. belgrad. p. 464 (1865). — 4. Iunie, Iulie. Petrişiuri cu 
ierbă, livedi, câmpuri, locuri aprice. Câmpulung; Crivina; Bucureşti 
(Grec. enum. p. 62); Măcin; Tuzla. 
5. A. Sartorii. — Ţyiticum junceum £. Sartorii Boiss. fl. orient. 
vol. 5 p. 665.— 3. Iunie, Iulie. Prin dunele maritime. Termii mărei 
Negre la Tuzla, Constanţa şi Mamaea. 
Planta din Dobrogea este perfect identică cu Triticum Sartovii 
Boiss. din Atica şi, atât prin aspectul său cât şi prin numerul nervu- 
telor glumelor sale, se deosebeşte de Triticum junceum Li. 
** "Tulpina bontă purtând un mănuchi de fibre radicale. 
6. A. elongatum P. Peauv. agrost. p. 102 (1812); Bois. 1] 
orient. dp. 665. A. giganteum Rem. et Seh. syst. veg. 2 p. 753 (1817); 
Grecescu D, Dr. —C, 1324, 43 
