662 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
puncte ale acestei materii în trăsuri generale pe căt ne permit actua- 
lele investigaţii asupra ţerei nostre. 
Asttel, în partea acesta a lucrărei nostre, subt titlul de F/s/ogra- 
fie generală vom lace o expunere sumară relativă: 1”, la situaţiea țărei 
pe globul terestru, la limitele şi la aspectul stu general; 20, la condi- 
țiile sale telurice care implică cunoştiința configurației topografice ge- 
nerale (orografiea şi idrografiea) precum şi cunoştiințele terâmurilor 
pe care locueşte actuala vegetaţie a ţărei, parte ce se referă la consti- 
tuţiea geologică a ţărei; 3%, la condițiile climatice ce decurg din starea 
agenţilor fisici externi şi din reacţiea actualei vegetaţii asupra clima- 
tului, După aceea, sub titlul de Vegetaţiea și F/ora geografică a țărei, 
vom arăta în ce raport se găseşte tapetul vegetal al ţărei nostre cu 
cele patru Domenii florale ale continentului european, apoi vom 
schița aspectul general al vegetației nostre şi diterenţiarea sa în trei 
zone : zona vegetației alpine, zona vegetației forestiere şi zona veretaţiei 
stepelor danubiane şi pontice, descriind la fiecare vegetaţica şi llora 
proprie ce le aparţine. 
L 
PISIOGRAFIEA GENERALĂ A ROMÂNIEI 
|. SITUAȚIEA, LIMITELE, ASPECTUL GENERAL 
Considerată geograficeşte, Româniea constitue o ţeră care, pri- 
vită pe globul terestru, este situată la partea orientală a Europei 
medio-meridionale, între 22,49 şi 29%40' longitudine E, considerată 
după meridianul din Greenwich, şi între 43%,35 şi 49%50 latitud. N. 
Politiceşte, ea este formată din provinciile danubiane, odinioară 
cunoscute subt numele de Principatele- Panubiane, sau Tera-homă- 
nescă şi Moldova, cu care ia parte şi Dobrogea. 
Suprafaţa sa totală ocupăo întindere aproximativ de 13,102,000 
hectare sau 131,357 kilometre pătrate cu o populaţie ce, actual, se so- 
coteşte a fi de 6,645,000 locuitori. 2 
Privită pe charta reliefului Europei, Homâniea se intinde din 

1. Ca și Institutul Meteorologie al României, am adoptat acest meridian intru 
ce priveşte longitudinea diferitelor puncte sau staţii ale țărei care, ca şi cele pentru 
latitudine, se găsesc publicate în Analele Institutului. 
2. Sturza Dim. A. Europa, Rusiea şi Româniea, Bucureşti 1890. 
Idem. Suprafata și populațiea Regatului României, în Buletinul Societăţei geo- 
grafice a României, anul XVI, 1896, 
