066 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
altitudini între 1600 pină la 2540 metre ; lungimea lor enumeră vre o 
500 kilometre. 
Asttel, natura montană a Carpaţilor destfăşiură o majestate im- 
pozantă, nu mai puţin şi o avuţie vegetală ce se pote compara, pînă 
la oarecare punct, cu aceea a Alpilor elvetici şi tirolieni. De şi nu aco- 
periţi cu ghieţuri eterne, totuşi mici întinderi de zăpadă stau aprope 
permanent pe unele laturi cu înclinații septentrionale. În părţile sale 
de jos găsim adesea sorele viu al regiunei meridionale, dar totde- 
odată şi o natură răce şi aspră, comparabilă cu a ţerilor septentrionale, 
dominând în etagele sale superidre. De aci lupta ce se incinge între aceste 
două stări oposite şi reacţiea ce se opereză între dinsele, dând loc cu- 
renţilor, evaporaţiilor şi precipitațiilor atmosferice în timpul activ al 
vegetației, primăvara şi vara. Graţie acestor mişcări atmosferice, re- 
giunea meridională a ţărei şi chiar stepele nostre nu sunt lipsite de 
ploile estivale precum sunt lipsite stepele ruso-asiatice, Crimeea chiar. 
Întinderea sa geografică, intru ce concerne partea nostră, este 
coprinsă între liniea culminantă trasă pe coama Carpaţilor, linie ce 
constitue frontiera nostră despre Austro-Ungariea, şi între altă linie 
ce ar pleca de la Verciorova prin Baea-de-Aramă, Tismana, Bumbeşti, 
Novaci, Polovraci, Bistriţa, Călimăneşti, Albeştii din Argeşi, Câmpu- 
lung, Petroşiţa, Slănic, Văleni, Pătârlage, Lopătari, Tinoasa, de aci 
spre nord în Moldova pe la Tirgu-Ocnei, Moineşti, Taslău, Piatra, 
Agapiea, Mânăstirea Neamţu, pe lingă Fălticeni la Mălin, pînă în Bu- 
covina. — Ca altitudine, regiunea nostră montană o socotim între li- 
niea ce atinge punctul cel mai culminant, 2540 metre (virful Negoiu- 
lui) şi între liniea de altitudine de 700 sau 600 metre de unde îneepe 
zona Fagului. 
În acestă întindere, catena Carpaţilor presenteză oarecare în- 
treruperi profunde datorite văilor principalelor nostre riuri, consti- 
tuind astfel neşte grupe destul de distincte care, privite din depărtare, 
se arată ca neşte masivuri majestuose ce “şi înălțeză creştetul lor 
mai presus de cele lalte părți montane. Altitudinea celor mai prin- 
cipale virfuri o dăm dupe datele Institutului Militar geografie imperial 
Austro-Ungar din Viena ! pentru munţii din Olteniea şi Muntenica, 
şi dupe notele procurate de la Institutul geografie al Armatei Române 
pentru munţii din Moldova, graţie amabilităţei d-lui General C. Bră- 
tianu directorul său. 
Să facem în scurt expunerea grupelor acestor munţi, procedând 

1. Drăghiceanu Mat — Geologische Vebersichiskarle des Koenigreiches Rumaenien. 
lucrată după Institutul Militar geografic al K. k. Austro-Ungare în Viena, 1890, 
