FISIOGRAFIEA GENERALA 66% 
de la apus spre resărit pentru Oltenia şi Munteniea, de la sud spre 
nord pentru Moldova precum urmeză : 
7. Munţii Cernei, in Mehedinţi. — Grupa acestor munţi este con- 
stituită din doui ceraci ce însoțesc cursul riului Cerna de la originea 
sa pînă în părţile sale de la vale spre SW. Primul erac începe din cul- 
mea Surului situat pe frontiera ţărei; el se rădică în puternice masiv 
la dreapta Cernei şi o însoţeşte pînă mai jos de comuna Mehadia în 
Banat. Partea ce aparţine României din acest crac se compune din 
munţii Grdomanului, Bulzu, Seara sau Scărişioara, Muvariu sau 
Mocivliu, (rodeanu, Tutila, Osliea şi Virful- Dobrei pină în Ogaşiul- 
Craiovei ; restul de aci urmeză în Banat spre Mehadia şi Caran- 
sebeşi. Godeanul este piscul cel mai înalt şi enumără aproximativ 
2900 m. altit. Fundamentul acestui şir representeză grupa arehaică ce 
se manifestă prin suprafaţe de micaşisturi mai cu seamă pe Tutila 
şi Godeanu. (Coama să este cu mult mai înclinată spre nord, pe când 
în partea nostră este mai întinsă şi mai uşior înclinată, oferind un 
plaiu alpin ale cărui păseiuni întreţin numerose turme de oi, stâni 
şi vite cornute. Pădurile aci ajung pînă la 1600 m. altit. Numerose 
petece de zăpadă stau pe alocuri încă netopite chiar în lanile canicu- 
lare. — Al donilea crac, numit Culmea Cernei, este la stinga cursu- 
lui acestei ape şi o însoţeşte pină la Dunăre. La început şistos, puţin 
înalt, dă din laturea sa meridională un masiv stâncos de calear ju- 
rasie şi are numele de Piatra-Cloşanilor ce face un contrast prin 
forma sa conică truncată şi prin altitudinea sa 1430 m. Culmea-Cer- 
ni, în întinderea sa pină la muntele Ciolanu- Mare, presenteză ci- 
teva virturi petrose de puţină importanţă, precum Virful-lui- Stan. Şi 
Tla ce ajung pînă pe la 1260 m. altitudine şi la ale căror piciore 
stau comunele Costeşti şi Isverna. La Ciolanul- Mame acest şir oferă 
o despicătură profundă şi lungă, dirigiată spre vest, avend laturile 
stâneose şi precipitate: este valea- Ţesnei ce se deschide în valea Cernei, 
percursă de un riuşior numit "Țesna care la un loc, nu departe de gura 
sa, se ascunde în cavernele munţilor pe o lungă distanţă numită Graura- 
Fetei, localitate remarcabilă prin numerosele specii rare şi interesante 
ale florei banatico-balcanice. Din Ciolanu-Mare, care domină acestă 
parte, şirul de munţi se desface în doi craci: unul ce urmeză între 
Cerna şi Bahna pe culmea cărui este trasă frontiera şi pe care se 
vădică Munţii Camenei din care Iinea- Camenei, Şi Piatra-lui- Coşei, 
având ca 1230 m. altitudine, sunt piscurile lui cele mai"nalte; cel lalt 
crae se pune la stinga viului Bahna pînă în dreptul cătunului Bahna 
de unde, prin câteva ramificații, ajunge şi opreşte la Dunăre, consti- 
