FISIOGRAFIEA GENERALA 669 
derea acesta, nu numa că atrage privirea şi admiraţiea prin majesta- 
tea şi pitorescul săă, are însă şi un deosebit interes pentru botanist care 
află aici un însemnat număr de specii vegetale ale Florei baleanice şi 
chiar câteva taurico-caucazice. Multe din aceste specii vedem că găsesc 
aici o limită absolută, de oarece, din parte-ne, nu le am putut pînă 
acum afla şi în Carpaţii Munteniei, precum se va vedea în expunerea 
Vegetajiei şi a Plorei regiunei nostre montane. 
4. Munţii Făgărașului sau Arpașii, în Argeşi. — Este grupa din 
şirul Carpaţilor meridionali ce ne arată cele mai "'nalte virturi. Acest 
lanţ începe din valea Oltului de la Câineni, în distrietul Argeşi, ajunge 
pină la Piatra-lui-Craiu şi este situat pe liniea de frontieră ce ne se- 
pară de Transilvaniea. Masivul principal al acestui lanţ este constituit 
de Negoiul al cărui punct culminant enumeră 2540 m. altitudine. De el 
se ţine Buteanu care are 2510 m. altit., Urla 2490 m. şi Surul 2290 m. 
altit. Din flancul său meridional pornese lungi craci muntoşi ce descind 
şi însoțesc cursul Topologului, Argeşiului şi al Vilsanului. D'intre aceştia 
enumerăm pe Moldoveanu şi Oiticu care ajung la altitudinea de 2050 m. ; 
mai jos se rădică Ghiţu care are 1630 m. apoi urmeză un masiv pu- 
ternie despre districtul Muscel, masiv ce "şi arată doă virturi inalte: 
Păpuşea, având 2430 m. altitudine, şi Lezăru, avend 2410 m. altit. Acest 
masiv este desprins de lanţul principal prin valea riului Doamna către 
apus şi prin valea riului Dimboviţa spre resărit, riuri ce isvorăse la 
spatele stu. 
Între masivul format de aceşti munţi şi între cel urmelor se ră- 
dică o erâstă înaltă şi arcuată, pusă în curmezişiul frontierei ţărei şi 
care se arată ca un masiv isolat în medilocul celor lalţi munţi : este 
Piatra-lui- Craiu (Koenigstein), parte la noi, parte la 'Transilvaniea, 
având ca altitudine vre-o 2240 m. 
5. Lsota. — Între valea Dimboviţei, la Dragoslavele şi Stoeneşti, 
şi între valea Ialomiţei pină mai în sus de Petroşiţa, în districtul Dim- 
boviţa, se înalţă un masiv destul de puternic care, privit dintre Bu- 
cureşti şi Titu, işi arată măreţul său creştet: este //fota; pus asttel, 
ascunde vederea munţilor Păpugşea şi Piatra-lui-Craiu ce stau la spa- 
tele său. Cutâte acestea, altitudinea sa nu depăşeşte 2140 m. — Ma- 
sivul acesta nu oferă nimic de particular subt punctul de vedere al 
structurei sale geologice şi al vegetației în raport cu convecinii săi. 
6. Bucecij. — Ca corp şi ca întindere este un mare şi puternice 
masiv al cărui aspect pare că covirzeşte pe toți cei lalţi, dar care ca 
puncte culminante stă întru cîtva mai pe jos de Negoiu şi Paringu. Acest 
masiv, fala munţilor noştri, ocupă partea şirului de Carpaţi din care 
Grecescu D. Dr. — C. 132% 45 
