ării) CONSPECTUL GEOGRAFIC 
isvorăşte lalomiţa şi se rădică majestos la drepta riului Prahova de- 
supra Sinaei. Creştetul său se vede d'impregiurul Bucureştilor pină pe 
la Titu când cerul este destul de senin. Ca piscuri culminante prin- 
cipale Bucecii enumeră: Omu, avend 2510 m. altitudine, apoi Costila 
şi Cavaimanu care au 2490 metre, Bătrînele, Doamnele, Babele, Furnica 
şi Vîrfu-cu-Doru ale căror piscuri nu sunt mai jos de 2280 m. altit. 
Laturea lor despre Transilvaniea cum şi cea despre răsărit ce vine la 
noi, abruptă şi isolată de munţii d'impregiur ce rămân cu totul inte- 
riori, dau acestui masiv un aspect gigantic, impunttor şi de totă admi- 
vațiea. Pe medilocul său, de la nord spre sud, este străbătut de o vale 
profundă şi selbatică: valea Ialomiţei ce dă curgere Ialomiţei care la 
sorgintea sa, numită Obergiea- Ialomiţei, cade în cascade şi se pogoră 
în trepte; la Cheea- Tătarului, în jos de Schitu Ialomiţei, este strimtată 
și forte sgomotosă. Laturea orientală a Bucecilor oferă numerose văi şi 
vălcele profunde ce duc apele lor limpedi şi sgomotose în riul Prahova 
ce şerpueşte la piciorele pitorescului călun Buştenii şi ale Sinaei, odi- 
nioară loc selbatie, astădi cochet orăşel, loc de şedere şi de petrecere 
estivală a societăţei avute bucureştene, graţie superbului Castel al Pe- 
leşiului, iniţiatorul Sinuei actuale şi residenţa estivală a curţei regale. 
Bucecii, prin întinderea lor, prin altitudinea piscurilor şi a plaiu- 
rilor alpine, prin variaţiea formelor topografice şi prin exposiţiea către 
Soare, oferă cea mai splendidă vegetaţie a Carpaţilor ea populaţie şi 
ca forme vegetale. Putem dice că aprope întregul registru al spe- 
ciilor de plante carpatice îl găsim şi în Buceci reprezentat, din care 
împrejurare acestă parte a fost şi este una din localităţile montane de 
predilecție atit pentru un mare număr de botanişti germani care s'au 
ocupat cu Flora Transilvaniei cât şi pentru puţinii pină astădi din 
partea nostră. 
7. Munţii Buzeului. — Şirul de Carpaţi ce, de la Predeal şi din 
Valea Prahovei, se întinde pină în Vrancea diferă cu totul de partea 
ce urmarăm pină aici atit prin structura tectonică geologică căt şi 
prin altitudinele cu mult mai inferiore la care ajung. Formaţiea 
primilivă sau epoca archaică, representată prin şisturi cristaline ce ca- 
racteriseză masa principală a catenei carpatice d'între Vereiorova pină 
lingă Buceci, aici nu se arată. Precum vom vedea, formaţiea geo- 
logică a Carpaţilor, de aici şi pină la districtul Suceava în Moldova, 
presenteză un caracter deosebit ce are numirea de /'fisch, considerat 
ca făcend parte din sistemul cretaceu neocomian şi cenomanian pentru 
etagiul inferior şi din sistemul terțiar vechiu de eocen şi oligocen pentru 
etagiul seu superior. Părţile sale stâneose, isolate şi distante, îşi arată 
