675 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
$ 2. CONFORMAȚIEA GEOLOGICĂ, 
Privind charta geologică a României, prima impresie ce ne 
produce este distribuţiea neegală a grupelor ce representeză marele 
epoce geologice ce s'au succedat în etăţile existenței globului nostru 
terestru, considerând cum grupele sunt manifestate ; în acelaşi timp 
este și disposiţiea lor în zone de întinderi oblungi şi paralele culmei 
carpatice, în Româniea cis-dauubiană, suceedându-se regulat şi în ordi- 
nea lor chronologică pină la Dunăre 1). Cum am dis mai "nainte, pen- 
tru partea topografică a ţerei, Dobrogea şi în acestă privinţă se pre- 
senteză întrun mod diferit; totuşi nu vom consacra pentru ţinutul 
acesta o descriere separată. 
Putem admite că totă tectonica geologică a României se distinge 
in trei regiuni geologice naturale ce corespund destul de exact cu cele 
trei regiuni topografice mai sus descrise, adică: cu regiunea montană, 
cu regiuuea dealurilor şi cu regiunea câmpiilor sau a şesurilor danu- 
biane şi poatice pe care le vom examina în modul lor de succesie ce, 
in acelaşi timp, representă şi ordinea lor chronologică. 
I. Regiunea montană. — Ea este d'intre cele primitive ca apariţie 
la suprafaţa apelor ce acopereau la inceput globul terestru; în cea mai 
mare parte ea aparţine epocei primitive geologice, adică representeză 
grupa arehaică sau azoică. Insă, formaţiea geologică primitivă a mun- 
ților noştri constitueşte trei întinderi cu totul separate între ele, în- 
tinderi ce au apărut ca trei insule îndepărtate în era primitivă: prima, 
cea mai însemnată prin întinderea sa, representeză tot şirul actual de 
Carpaţi ce se întinde de la Ruşiava şi Verciorova pină în valea Dim- 
boviţei şi la Piatra-lui-Craiu, pe o lungime cam de 240 kilometre, 
lăţindu-se în Banat, în 'Transilvaniea cum şi în Româniea ;—a doa, ce 
se găseşte în Moldova, constitueşte şirul de Carpaţi din Suceava pe o 
întindere de vre o 70 kilometre, începând din valea Bistricioarei, suind 
Bistriţa pe la Borca şi Cotirgari pină în Bucovina şi in 'Lransilvaniea; 
— a treia, în Dobrogea, de mică întindere, constitueşte munţii d'între 
Măcin, Greci şi Tulcea. Fundamentul geologic al al acestor munţi se 
manifestă prin şisturile cristaline ce au întinderi, mai mult sau mai 
puţin însemnate, de genis, micaşiste, şisturi amfibolice şi chloritose, 
de calcare cristaline, de conglomerate, adesea vene de cuartit etc. 
D'intre rocele primitive sau de igniţie, se observă numerose apa- 
riţii de granite şi pigmatite prin Mehedinţi, Gorjiu şi mai ales prin 
1) Stefănescu Gr. Curs de Geologie. București 1890. — Drăghiceanu Mat, Geolo- 
gische Ubersischiskarte des Koenigreiches Rumenien. Wien. 1890, 
