FISIOGRAFIEA GENERALA 679 
Dobrogea, de trachit în munţii din Suceava, de serpentină, frecuentă în 
Mehedinţi pe întinderea dela Verciorova către muntele Ciolanu şi către 
valea Brebinei, apoi în Gorjiu pe Paringu şi chiar în Buceci pe Omu !). 
Deosebit de formaţiea primitivă, în regiunea nostră montană 
intră şi formaţiile epocei secondare, adică sistemul Zriasic, Jurasic, 
şi Oretaceu. 
In Româniea 7wiasul este tipul alpin : gresii, conglomerate cal- 
care, dolomii sacharoide etc. (Gr. Stefănescu). EL este aparent în Su- 
ceava pre mai multi munţi şi mai cu seamă pe Harcu şi Petrile-Dom- 
mnei ; asemenea în districtul "Tulcea este bine desvoltat şi ocupă o 
însemnată întindere între oraşiul Tulcea, Lacul Razim, riul Taiţa, 
Mahmudiea şi Dunav&ţ, formând numerose insule ce apar desupra 
aşternutului de less cuaternar care acopere tolă acea parte. Muntele 
Cineli sau Consulu representeză formaţia triasică. 
Sistemul, Jurasic, constituit din roce calcare compacte, marmo- 
reane şi oolilice (jurasicul inferior sau Lias, cel mediu sau Dogger, 
cel superior sau Malmu, Stambergerkalk) se manifestă în multe şi 
prelungi întinderi pe laturea meridională a şirului de Carpaţi dintre 
Verciorova pină in Buceci. Numerosele laturi calcare abrupte şi pre- 
cipițiurile vertiginose ce se observă în Mehedinţi pe întinderea munţi- 
lor de la Podeni pină la Cloşani şi Tismana, pe polele Paringului de 
la Baea-de-fer şi Polovraci pină la Mălaea în Vilcea, la Valea Bistriţei, 
la Piatra-lui-Craiu, la Valea Dimbovicioarei, la Leota şi în Buceci la 
Schit, la Obirşiea şi la Buşteni aparţin acestui sistem. Jurasicului ooli- 
tic se datoreşte numerosele caverne în care se ascund unele riuri, pre- 
cum Motrul-Sec la Cloşani ; "Țesnea în Gaura-Fetei, sau acele caverne 
numite peşteri, din care voim cita numa pe cea de la Polovraci şi Dim- 
bovicioara cunoscute prin stalactitele lor. Dar Jurasicul din Dobro- 
gea, jurasic oolilie, aprope peste tot este orizontal, constituind funda- 
mentul platourilor ce se întind între Silistra, Hirsova, Mangaliea şi 
Constanţa. Într'o cavernă lingă apele minerale de la Mangalia se gă- 
seşte Parietaria chersonensis, precum ea se găseşte în Banat la Gaura- 
Turcului; pe stâncile de lingă Mangaliea creşte (apsophila glomerata, 
precum creşte şi pe jurasicul de la deal de Schela-Cladovei în Me- 
hedinţi. 
Cretaceul inferior sau Neocomian se găseşte la poalele regiunei 
montane, constituind insule oblungi prin Mehedinţi şi Gorjiu, insă cu 
mult mai manifestat în totă valea Prahovei între Comarnicu şi Predeal; 
14) Richard A, — La Roumanie «i vol d'oiseau. Bucarest, 189. 
