680 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
asemenea şi în districtul Suceava unde constitueşte o bandă ce se în- 
tinde de la intrarea Bistriciorei şi a Bicazului la vest de Ceahlău, 
mergend prin Grinţieşiu-Mare şi Farcaşa pină în Bucovina. Cretaceul 
superior sau Cenomanian, constituit din marge, din calcare margâse 
şi năsipose, din gresie şi conglomerate fine, este manifestat în întinderi 
mult mai însemnate: în Buceci constitue totă partea ce se lasă de subt 
Oberşie şi Schit în valea Ialomiţei pină la Puceni şi Petroşiţa ; în Pra- 
hova, constitue munţii din Piatra-Mare pină la 'Leşila şi mai multe 
insule în şirul carpatic din Buzău; apoi reapare pe liniea de frontieră 
a Moldovei, constituind şirul de munţi ce incepe de la muntele Şandor 
de lingă Slănic şi mergând spre nord prin 'Tarhavaş, Ceahlău, Pipi- 
rigu şi Gumeşti pină în Bucovina spre Vama şi Câmpulung. În Mehe- 
dinţi constitue o bandă întreruptă ce începe din gura Slatinicului, în 
jos de Verciorova, şi trece prin Marga, Balta, Brătivoaea pînă spre 
Baea-de-Aramă; într'ensa domină calcarele albe şiroşietice, dolomitu 
şi marna calcară (M. Drăghiceanu). — În Dobrogea ocupă o mare su- 
prafață coprinsă intre Ciucarova, Başchioi, Babadag şi Cavgagiea. 
Acestă zonă de cretaceu superior în şirul Carpaţilor este cunos- 
cută sub numele de /'lysch şi ea, cum vedurăm, ajunge la înălţimi 
considerabile. Masa straturilor sale, mole la început, se vede cum în 
urmă a fost strinsă prin presiea laterală exercitată de rădicarea Car- 
paților, fapt ce se manifestă în epoca actuală prin numerssele cotituri, 
„undulaţii, întreruperi şi, prin une-locuri, scufundări şi strămutări (M. 
Drăghiseanu). Flişul cretaceu inferior, atât în Moldova cât şi în Mun- 
teniea, este superpus imediat pe schisturile cristaline carpatice. 
Stâncele de conglomerate consistă din porţii însemnate cristaline 
şi de calcar jurasic. Asemenea conglomerate se văd pe muntele Cheea 
şi în Buceci pe Paduchiosu, pe Omu şi la Strunga. 
Pe laturea externă sudică şi estică a părţei montane, care se 
desvollă aşia de variat, incepând de la Dunăre şi despre vest (de lingă 
Verciorova) supt o formă de arc, şi terminându-se la frontiera nordică 
a Moldovei în Bucovina, se pune în conexitate zona dealurilor care 
îi urmeză. 
2, Regiunea dealurilor. — Este constituită prin cele trei sisteme 
sau formaţii ale epocei terțiare, adică: Focenul, Miocenul şi Pliocenul ce 
se succed în ordinea lor chronologică şi în mod mai mult sau mai 
puţin complect. 
Eocenul nostru este tipul Focenului de sud sau Focenul numuli- 
lic şi partea sa inferidră care zace la baza Carpaţilor este formată 

