FISIOGRAFIEA GENERALA 681 
din puding, gresie micacee, şisturi foliose şi calcare, gresie şi conglo- 
merate numite gresit carpatice (Gr. Stetănescu). EL constitue mici şi 
întrerupte întinderi aşedate pe laturile şisturilor cristaline ale munţi- 
lor din Vilcea, Argeşi, Muscel şi Dimboviţa; dar, de la Valea Teleaje- 
nului, mai sus de Văleni, constitueşte o zonă neîntreruptă ce trece prin 
Moldova pînă în Bucovina, avind o lungime ca de 250 kilm. pe o lă- 
țime de 20- 30 kilm. Munţii Buzeului, ai Rimnicului-Sărat, ai Vranciei 
şi cei din Moldova ce ajung pină lingă 'Tirgu-Oenei, Piatra, Bălţătesci, 
Agapiea şi Monăstirea Neamţului aparţin sistemulni eocenic, forte aco- 
periţi de păduri în care Fagul şi Mesteacănul iau cea mai insemnată 
parte. 
Miocenul, constituit din argilă plastică, marge, gresii, năsipuri, 
conglomerate şi calcare grosolane, în Româniea este remareabil prin 
cantitatea enormă de sare-de-ocnă, de lignite, petroleu şi ozocherită 
aşternute in fund. EL se vede în mici intinderi prin albiea Bahnei în Me- 
hedinţi, pre dealurile muntose ce se întind subt Horezu spre Ocnele-Mari 
pînă la Rimnie, apoi pe la Câmpulung, Câmpina, Telega şi Slănic în 
Prahova, in Buzău pe la Policiori, în Rimnicu-Sărat şi în Putna în 
vecinătatea Eocenului; in Moldova, unde Miocenul superior ia nu- 
mele de stratul sarmatie, constitueşte în mare parte dealurile ce se 
lasă din Bucovina pină pe la Tirgu-Oenei, Birlad şi Fălciu (Math. Dră- 
ghiceanu). În Dobrogea ocupă o intindere însemnată pe platoul ce se 
rădică între Megidie şi Murfatlar şi ajunge pină la Copadin. 
Pliocenul din România representeză tipul Pliocenului oriental, de 
origine lacustro-salmastrie (Gr. Stefănescu), constituit din argile plas- 
tice sau năsipâse, marge, năsipuri şi petrişiuri micacee, lignite, a rar 
gresii şi calcare. Constitueşte cele din urmă trepte ce se lasă din Car- 
paţii noştri, adică regiunea dealurilor propriu-dise al căror aspect 
rolundat şi trăgălat diferă de acela al dealurilor alpestre sau submon- 
tane constituite din Eocen şi Miocen, unde calcarele, marnele şi argi- 
lele solide, gresiile şi gipsurile le dau resistenţă şi le fac să aibă tră- 
suri proeminente, acute şi angulare. Zona pliocenică descrie o supra- 
față a triangul isoscel a căruiea bază se întinde din Tismana, prin 
Gura-Văei, la Branişte în Mehedinţi şi al căruiea virt se termină în 
Moldova pe la Caşin, invers cu disposiţiea ariei ce ocupă epoca cua- 
ternară a regiunei câmpiilor. 
3. Regiunea câmpiilor. — Totă întinderea ace6sta este formată 
din depositele epocei cuaternare în a cărei composiţie intră pietri- 
şiul şi anume pietrişiul năsipos desagregat numit Diluvium, mai mult 
