FISIOGRAFIEA GENERALA 683 
Întregul aşternut de Luss şi de Aluvium ce acoper regiunea 
câmpiilor nostre constilueşie un fel de păment țerânos particular pe 
care A. de Richard îl numeşte L/imon danubian 1 analog cu limonul Ni- 
lului — dice densul — şi care consistă în particule forte fine de carbo- 
nat de calce, de ordinar amestecat cu năsip micaceu de cuartz forte 
subtil, avend o putere de stratificaţie remareabilă, ceea ce explică fa- 
vorea ce o găsesc gramineele de stepe şi cullura cerealelor care au 
necesitate de calce şi de silice. Creşterea ce dobindese la noi plantele 
ierbacee de câmp şi cele de cultură, exuberenţa la care ajung cele mai 
multe, comparativ cu surorile lor din occident, este un fenomen ce 
atrage privirea botaniştilor de cum descind în Româniea. Marele bo- 
tanist geograf A. Grisebach explică faptul astiel : că, de şi durata pe- 
riodei de vegetaţie in regiunea stepelor nu este aşia de prelungă pre- 
cum există în ţerile occidentale europeane, graţie influenţei oceanice, 
totuşi, temperatura estivală în părţile nostre este mult mai însemnată 
şi ploile vernale destul de suficiente, ceea ce face ca ierburile pere- 
nice şi anuale să dobândescă o creştere răpede şi mai considerabilă. 
Grosimea slratului ce acesi humus sau păment-negru îl tormeză la supra- 
faţa unei mare părţia câmpiilor nostre este destul de suficientă ca ereşte- 
rea cerealelor forte mult timp să nu aibă necesitate de ingrăşiare, pre- 
cum observă A. Grisebach pentru cernoizemul din Ueraniea şi pentru 
care dice că „este sorgintea marei valori teritoriale a acestor țări“. 
III. CONDIŢIILE CLIMATICE 
Ş 1. Crama ROMÂNIEI. CUALITĂȚILE SALE GENERALE. 
Nu face parte din regiunea meridională propriu-disă a Europei; 
totuşi, Româniea, prin posiţiea sa în depresiea mărei Negre, la gura 
Dunărei, prin felul exposiţiei sale către Soare la poalele Carpaţilor şi 
la latitudinea medie de 4b* N, se pote dice, cu drept cuvânt, că însu- 
şeşte mai mult cualităţile de ţeră meridională prin clima sa, compa- 
rativ cu ţările centrale şi septentrionale ale Europei, cu totă riguorea 
iernelor sale. De şi nu oferă dulceaţa de climă a binecuvântatei regiuni 
mediteraneane, care atrage pe omul ţtrilor răci, de şi nu are, cum se 
exprimă poeţii, „auritele portocale ce se diăresc prin umbrosele frunde 
ce nu se scutur“, nici Olivul, Rodiul şi Mirtul Greciei şi Italiei, cu tote 
acestea, la noi, în timpul de vară, în epoca vegetației, căldurile egaleză 
pe acelea din ţările meridionale. Un Soare lucitor şi ardent revarsă cu 
abondenţă lumina sa vie şi contribueşte enorm la viaţa, la desvolta- 

1. La Roumanie d vol d'oiseau. — Bucarest 1895 p. 22. 
