684 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
rea vegetalelor cu chlorofilă şi la colorile florilor; în timpul verei o 
atmosferă caldă ce, în straturile sale inferidre, este pusă într'o vibraţie 
prin undele calorice ce se resfrâng şi saltă pe suprafaţa şesurilor nostre, 
adesea presentându-ne acel fenomen remarcabil al ţărilor tropicale: 
miragiul, ce ne face să credem că orizontul se perde la marginea 
unui ocean; nu mai puţin, şi termometrul ne spune că, prin dife- 
ritele părţi ale ţ&rei, temperatura ajunge între +32* şi 38* G la umbră. 
lernile, însă, face un contrast insemnat prin scăderile de temperatură 
cene arată mai pe fiecare an. Astfel, după câteva dile de turbate viscole 
şi ninsore, adesea urmeză un calm profund, un cer senin şi limpede, 
un Soare lucitor cu care nu se pote compara obscurul şi întristatul 
Soare din occident; dar, în acelaşi timp, prin faptul căldurei latente 
ce o ia zăpada, atmosfera perde o cantitate enormă din caloricul său; 
de aci resultă o răpede şi intensă diminuare de temperatură : scara 
termometrică de ordinar ne arată—15" pînă la—20* G; uneori descinde 
la — 30”; forte excepţional la — 35* C. Însă aceste din urmă extreme 
minimale de temperatură, din fericire, sunt de scurtă durată, efe- 
mere şi chiar forte rare în decursul unei periode de dece ani. — 
Extremele nostre de temperatură, de şi rare sau forte rare, au făcut 
pe unii climatologi să se exprime că „Moldo-Valachiea are gerurile 
Moscovei şi căldurile Atenei“ 1). 
Astfel considerată, se pote dice că Româniea are clima conti- 
nentală caracterizată prin extreme termometrice prea îndepărtate, 
adică prin exces de căldură, prin exces de frig şi prin cele lalte ele- 
mente meteorologice de puţină variaţie în decursul anului, compa- 
rativ cu clima oceanică. 
Şi pentru ce acestă climă continentală a României ? — Din cer- 
cetările climatologice, în ceea ce concerne continentul european, se ştie 
că, la aceeaşi latitudine, cu cât ne depărtăm de regiunea atlantică spre 
est cu atât clima ţerilor devine mai rigurosă, perde din caracterul ma- 
ritim şi oarecum uniform sau moderat, cald şi umed, dobândind ca- 
racterul continental, adică uscat şi excesiv. Ceea ce contribue la na- 
tura continentală a climei nostre este vecinătatea trei nostre de 
imensa întindere geografică continentală ruso-asiatică, este situaţiea 
sa lingă stepele ruso-asiatice ce, din baraganele nostre, ajung pină la 
oceanul Pacific la gura Amurt lui. Deosebit de acestea, trebue să adăo- 
găm şi stepele panonice sau pustiile ungarice de la vestul Carpaţilor, 

1) Roehard J. după Caillat— Climat în Nouv. Diction. de Medecine el de Chirurgie 
pratique de Jacoud. vol. 8 p. 185; Paris 1868. — Obedenaru M. Dr. La Roumanie €cono- 
mique p. 40; Paris 1876. 
