FISIOGRAFIEA GENERALA 585 
contribuind şi ele cu partea lor de intluenţă la clima continentală ce 
predomină în totă intinderea geografică în care ne găsiin. Puternicul 
şir de Carpaţi, între stepele panonice şi între stepele dacico-sarmatice, 
graţie întinderei ce are, altitudinelor ce atinge, multitudinei de dealuri, 
de văi şi de ape ce se lasă din flancurile sale, numeroselor şi întin- 
selor păduri ce le acoperă, desfăşiură o luptă gigantică prin tempe- 
ratura moderată şi prin ploile estivale ce trămite în regiunea şesuri- 
lor, atenuând astfel excesele climatului oriental în care se află. Cu 
tote acestea, în cele din urmă, resimte şi el influenţa covirşitore a clima= 
tului continental datorit stepelor ce | împresoră şi, astfel, seceta estivală 
şi automnală nu cruţă chiar regiunea intinderei şi a puterei sale. Cu tote 
căavem şi o întindere maritimă despre est, insă ea nu constitueşte de 
cât un mic golt îndepărtat şi isolat prin Dardanele şi Bosfor de calma 
şi blânda Mediterană care guverneză şi îndulceşte climatul meridional 
al Europei şi pe al Africei septentrionale ; astfel, marea Neagră, împinsă 
în domeniul stepelor dacico-sarmatice, nu contribueşte îndestul la ate= 
nuarea exceselor climatului continental în întinderea litoralului său: 
Sulina şi Constanţa, comparativ cu staţiile nostre din interiorul ţărei, O- 
desa, comparativ cu staţiile din guberniea Chersonului, tote nu presen- 
teză de cât nişte uşiore diferenţe în favorea climatului maritim. | nsă, 
intruce priveşte Crimeea meridională şi laturea meridională a Cau- 
cazilor despre marea Neagră, clima acestor părţi pare ceva mai dulce, 
quasi mediteraneană, cu tote că lipsa de ploi în Crimeea este adesea 
câte mult timp domnitore. 
$ 2. AGENŢII FISICI EXTERNI. 
Dintre agenţii cosmici ce intră în complexul constituţiei elima- 
tiee, aerul, temperatura şi apa ocupă primul rang prin rolul cu totul 
indispensabil ce'l au asupra mersului şi desvoltărei vieței tutulor fiin- 
țelor organizate. Să examinăm puţin valorea climatică a acestor agenţi 
eu privire la climatul României în ceea ce concerne populațiea nostră 
vegetală. 
1. Aerul. — Aerul lucreză prin masa sau presiunea ce 0 exera 
cită şi prin composiţiea sa. Presiunea aerului varicză în raport invers 
cu altitudinea, fapt bine cunoscut de toţi; însă diferitele sale grade 
de presiune faţă cu viţa şi desvoltarea plantelor ce locuese la diferi- 
tele altitudini terestre nu pare a avea nişte efecte aşia de pronunțate, 
aşia de evidente, care să ocupe în mod particular climatologiea, vor- 
bind mai ales de fitostatică. Variaţiile de presiune atmosferică, deosebit 
Grecescu D. Dr. — C. 1324. 46 
