FISIOGRAFIEA GENERALA 687 
şi nu sunt fără importanţă asupra naturei Florelor ce stau pe aceeaşi 
latitudine, supozând ţările 'aproximativ cu aceeaşi conformaţie topo- 
grafică. 
Dacă, numa subt punctul de vedere al temperaturei, pe aceeaşi 
latitudine cu țera nostră în Europa, facem câteva comparații, găsim 
diferenţe destul de accentuate între clima nostră şi a țărilor occiden- 
tale subt raportul longitudinei. Astfel: 
Comparând climatul girondin din sud-vestul Franciei, al cărui 
centru principal este oraşiul Bordeaux! lingă oceanul Atlantic la gura 
Garonului, cu staţiea nostră maritimă Sulina, la gura Dunărei, găsim : 
Temperatura medie anuală la Bordeaux 120,7; la Sulina 100,9, 
â Ș “a iernei TA z: 90035 „ — 0,1. 
pi "IE divereri! = 220876, ȘI a di 9 NO; 
Diferenţa între aceste sezone , 5 170,85 tzin 210,0, 
ceea ce, subt punctul de vedere climatic, pe aceeaşi latitudine, sunt 
diferențe destul de însemnate între Bordeaux şi Sulina, adăogând şi 
faptul că la Bordeaux dilele de ploe sunt mai numerose: 136, că 
cantitatea de apă de ploe anuală ca valore medie se exprimă prin 
586 şi că vînturile dominante sunt de la sud-vest, calde, umede şi 
pluviose ce dau un caracter mai puţin exagerat climatului local. 
Luând climatul lombard dintre Alpi și Adriatica, şi ca punct 
central Milanul? din câmpiile Lombardiei, în comparaţie cu staţiea 
nostră centrală Bucureşti, în câmpiile Munteniei, aproximativ pe 
aceeaşi linie de latitudine, găsim : 
Temperatura medie anuală . la Milan 120,3; la București 100,5, 
a PISA AR 20 la A — 20,9. 
E SUA VEDE Pia 220,8; „ 210,4. 
Diferenţa între aceste sezone. „200,7; 250,5, 
Însă, lăsând şesurile girondine şi lombarde de la occilent, tre- 
cend în partea despre orient în Rusiea şi luând guberniile Cherso- 
nul 2 şi Astrachanul* succesiv, din partea acesta vom găsi o similitu- 
dine termică aprope la fel cu accea din clima nostră, cu totă longitu- 
dinea ce ne desparte. 
Tabela următore ne pote servi prin datele sale ca termene de 
comparaţie subt acest raport. 

1, J. Rochard. Climat. ved. Nouv. Dietion, de mâd. et de chirurg. pratique de Ja : - 
coud vol, 8 p. 177. 
2. Dr. H. Christ, La Flore de la Suisse p 34. 
3. E. Lindemann, Flora Chersonensis pralatio. 
4. J. Rochard loco cit. 
