FISIOGRAFIEA GENERALA 691 
RR DR E E a e a ee 









TEMP. AERULIII TEMPERATURA SOLULUI 
E= aj ze — EI FE a 
Timpii anului pre 3.5 EI 
| : dei - iz) & 3 
? Z = 
pentru perioda de la 25 & IE IEI i e = 
4 ă Ei 3 a i PE [=] ji O 
1886 — 189% 3 o RIS 55 o o 9 
& 5 E aa | 19 i 3 a 
3 »9a| £8| $ = a 
| a = | dute 
vă | 
lârna, mediea ..:.. .- 3,9] — 3,7|| — 1,1] —0,6 2,9 4,9 6,4 
Primăvara ,„ ca | A a) gat bene pot a pĂȚ Aa 9,2 Ș,4 ,l 
Vara 4 atasa Îl 2514 2549] u 592| n98;6li 12 3lpiul ab ALA 
Tomna ș pi site Il 95lue1 6/06 160 48 15,6) 16,1| 16,4 






Din acâstă tabelă observăm că solul, pînă la profundităţile indicate, 
ierna se răceşte cu mult mai puţin de cât stratul de atmosferă cu care 
este incontact; că, cu cât mergem mai profund, temperatura solului este 
mai rădicată, adică mai puţin influențată. Primăvara, vara şi tomna 
stratul cel mai superficial se încăldeşte cu câtva mai mult de căt ac- 
rul cu care este în contact. Influenţa temperaturei atmosferice des- 
creşte cu cât ne apropiem de 120 centimetre profunditate. Din datele 
Institutului Meteorologie mai resultă şi faptul acesta : încăldirea solului 
incepe din primăvară, merge treptat pină în Iulie şi August, când 
atinge valorile maximale, apoi descrește treptat pină în Fevruare când 
ajunge la valorile minimale. 
Aceste noţiuni climatologice au însemnătatea lor pentru mersul 
vegetației întru ce priveşte la noi epoca deşteptărei sale, a duratei 
sale estivale şi a repausului s&u. Agricultura pote trage multe şi folo- 
sitore aplicaţii practice pentru preceptele sale. Să nu perdem din ve- 
dere presenţa pădurilor şi a plantațiilor care ierna contribuesc puter- 
nic în a modera rigorile atmosferice şi, consecutiv, solul să fie mai 
puţin expus gerurilor intense. 
3. Apa. — Repartiţiea apei pe suprafaţa unei ţări, ca şi pe a glo- 
bului, nu este de mai puţină importanţă de cum este şi a temperaturei 
subt punctul de vedere al distribuţiei diferitelor feluri de vegetale. Unele 
au organisaţiea adaptată pentru mediul acuatic, altele pentru mediul 
terestru ; toate însă au indispensabilă necesitate pentru apă ca aliment 
în jocul chimic şi mecanic al fenomenelor ce caracterizeză vieţa. Din 
fericire, forte respândită în natură, totuşi repartiţiea sa la suprafaţa 
globului este din cele mai diferite: în sol, mai mult sau mai puţină, 
după gradul de permeabilitate al solului, şi în stare de particule licuide 
