696 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
pe an. Ele se repartiţionez asttel pe timpii anului: 11 dile ierna, 16 pri- 
măvara, 26 vara şi 22 tomna. 
Dilele deplin obscure, în care sorele nu se vede de loc totă dioa, 
sunt pe fiecare an cam vre o 75, ceea ce tace că la 100 dile comune 
să lie pe fiecare an 21 dile lipsite de lucirea solară sau, aproximativ, 
la cinci dile comune câte o di fără sore; acelaşi fapt şi pentru dilele 
pe deplin cu sore. Va să dică, din cinci dile comune: una pe deplin 
cu sore, una pe deplin fără sore şi trei mixte. Repartiţiea lor în timpii 
anului este: 
Ierna 45 dile obscure, 
Primăvara 14 , ă 
Vara 2 
Tomna 16: : 
Negreşit că valorile de mai sus ce privesc partea țărei în care se 
atlă Bucureştii nu sunt aceleaşi pentru tote părţile din ţeră; totuşi ele 
pot fi considerate aproximativ ca tip general pentru climatul meri- 
dional al ţerei cu privire la fitostatica nostră. 
5. Venturile. — Natura şi direcţiea venturilor are o influenţă 
puternică asupra umedităţei atmosferice şi asupra cantităței de apă 
ce primeşte solul. Venturile sunt consecuențele perturbaţiilor baro- 
metrice şi ele aduc schimbări însemnate în starea generală de tempe- 
ratură şi de igrometricitate atmosferică. În vorbirea n6stră populară, 
venturile ce suflă la noi din diferitele direcţii se rezumă în patru 
feluri numite crivăţ, austru, muntean şi băltăreţ. 
Urivăţul este ventul boreal 1 ce ne vine din vasta întindere con- 
tinentală ruso-siberiană, adică de la nord-est şi est. Vânt puternic; 
suflă cu înverşiunare, este răce, umed şi ploios, mai totdeuna fiind 
incărcat cu noori neguroşi ce produc precipitaţii atmosferice. Tomna el 
aduce ploi răci şi penetrante, ierna viscol glacial, nămeţi de zăpadă şi 
scăderi considerabile de temperatură. Numa el ne aduce acele ploi gla- 
ciale ce devin poleiuri calamitose arborilor. Ierna fioros prin violența 
sa şi prin frigul ce determină, vara spre tomnă este plicticos, cald şi 
uscat, augmentând seceta estivală şi rădicând pulberea drumurilor şi 
a câmpiilor în noori de praf ce se confund cu o abureală atmosferică 
difusă şi greoe ce nu dă o picătură de ploe; atunci vegetaţiea câm- 
purilor şi plantațiile iau acel aspect melancholic subt un văl de pul- 

1. In Siberiea Kirghizilor se numeşte buran, în Rusiea viuga, în Dalmaţiea bora 
(Ad, Stieler's Jland-Atlas. tab. No. 9. Gotha 1869). Este vântul numit de romani aqui- 
lonus, de greci foptaf. 
