FISIOGRAFIEA GENERALA 697 
bere ce acopere vesteditele şi pirlitele lor frunde de arşiţa caniculară. 
Ariea acestui vent ocupă o mare întindere continentală, judecând după 
durata sa câte trei, patru sau cinci dile consecutive, di şi nopte cu 
aceeaşi furie. 
Austruj, vent meridional, pote etensien, suflă asemenea în mare 
întindere şi din direcţiea de la sud-vest şi vest. Prin felul său este cald 
şi uscat, imprăştie noori şi ploile aduse de crivăţ, produce senin şi 
uscăciune. Puternic ; ierna după ninsore este uscat şi de un frig inci- 
siv, producând un ger şi un înghieţ mai intens de cât al crivăţului. 
Adesea, în urma criveţului ploios sau nooros, după o di sau două de 
un calm aparent, urmeză austrul subt rolul s&u de măturător al atmo- 
sferei pentru care se pune în mişcare două sau trei dile consecutive,. 
suflând dioa şi potolindu-se n6ptea. Vara este secetos; la finele iernei 
aduce moină şi grăbeşte fonta zăpedei. Cu mult mai frecuent primă- 
vara, domineză mai cu semă pe comele alpine şi în regiunea meri- 
dională a ţărei dealungul Dunărei. 
- Munteanul, în Mehedinţi numit gorneag (numire slavă) este de 
fel răce, suflă din direcţiea de la nord-vest şi nord, aci aduce la fel 
cu austrul, aci semănă cu criveţul, după direcţiea d'incotro vine. 
Originea sa, pe cât se pare, ar rezulta din influenţa întinderei carpa- 
tice superidre asupra regiunelor nostre inferiore şi cu osebire a câm- 
piilor. 
În timpul verei adesea vine încăreat cu nori groşi, dişi mimbus, 
şi năvăleşte cu furie în regiunea meridională, dând loc tempestelor și 
precipitațiilor atmosferice estivale, dar a căror durată enumeră numa 
câteva ore. Ierna este răce, penetrant şi însoţit de ninsore. Olteniea, 
Munteniea şi Moldova septentrională sunt părţile cele mai supuse 
acestui vînt. 
Băltăreţu este vint meridional ce suflă din direcţiile de la sud- 
est şi sud. Prin felul scu este cald, umed şi pluvios. Cu multă proba- 
bilitate pare că rezultă din curenţii ce se formeză pe în tinderile limi- 
trofe cele mari ale Mediteranei orientale de unde străbate peninsula 
balcanică, ajungând până la noi. Abia ţine două sau trei dile conse- 
cultive ; chiar ierna îşi păstreză caracterul stu cald, umed şi pluvios, 
aducend moină şi desghieţ. Nu cumva curenţii din partea acesta, 
uneori, sunt chiar neşte desprinderi emigrate din mussonii Oceanului 
Indian ? — Curenţii caldi şi ploile suprabondente ce au predominat în 
mod extraordinar în primăvara şi vara anului 1897 in Europa orien- 
tală şi centrală par a afirma acestă suposiţie, ţinând compt de mer- 
sul şi direcţiea acestor ploi urmate în Persiea, în Caucaziea şi la noi. 
