698 CONSPECTUIL GEOGRAFIC 
Acceleraţiea vinturilor nostre, pre cât s'a observat, nu trece 
maxima de 26 metre pe secundă. De ordinar, insă, maxima gonei lor 
la noi varieză între 18 şi 25 metre pe secundă, ceea ce le pune în cate- 
goriea tempestelor sau a furtunilor mari numite vinturi puternice. În 
lustrul pe 1886-90, Analele Institutului Meteorologie al României 
semnaleză ea cel mai pulernic vint de 26 m. pe secundă o singură 
dată: în 29 Decemvre 1887 şi de 25 m. pe secundă în decursul iernei 
din 1891 - 92 în diua de 5 lanuarie 1893. Astfel, la noi, ca şi în ţerile 
temperate continentale, dacă vinturile par a fi frecnente, totuşi nu 
sunt remarcabile prin violenţa lor, comparativ cu uraganele sau cu 
cielonele formidabile şi desastrose ce nu lipsesc pe costele Atlanticului 
european şi mai cu seamă pe ale celui american. 
Precuenţa vânturilor în DRomâniea socotită după numărul bătăilor 
de vânt ca valore ce representiză mediea pe anii 1893 - 94 
după Analele Institutului Meteorologie. 


VÎNTURILE ŞI DIRECŢIEA LOR 







ă Sia | ai 
3 E. E ul za 2) 
STAȚII E E = ital ai ia uda 
i o Ez £ = = = pp) 
E - = Ş & | 
A2. ei 0 că 
| — sw.W.| NWN | NE.E se.s || = 
| SILUDACRAR PA a 140 207 117 195 
| 
pu Şi cae ANDORA! lei a poctea Dme 150| . 213| 140|. 281 
Bucureşti « o cc... 75 253 76 215 
Turnu-Măgurele . . . .. 50| 217 87| *457 
Pocgianii, he uiti st a era | VBOlit Adol, 851] 1.263 
Comândăreşti - o... 160) 109| 413 13) 
Pânceşti-Dragomireşti . . - » 89| 145| 374| 169 
Sulina, [ș pe Pot poe aa se 9 218| 360 245 254 15 
| Valdrea medie în total . . - 205 240 20 180 233 
| 
|giia e =i0 7 ap SNM IDR RL a fim e 360 Ș4 591 165 190 9 




Nimie mai neconstant de cât vânturile din ţerile continentale eu- 
ropeane. Cu tote acestea, spre a da o idee aproximativă de frecu- 
enţa celor patru vinturi la noi cunoscute, am resumat numărul bă- 
