700 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
Munteniea; pe când în Moldova axa lungitudinală a ţerei ia o di- 
recţie de la nord spre sud, ceea ce face că vinturile în acestă parte 
să fie cu mult mai numerose în sensul acestei axe. 
6. Timpii-anului sau sezonele. — De şi în formă trimestriali, 
în realitate, la noi, timpii-anului nu sunt toema aşia de scindaţi cum 
sar crede, sau precum stau în ţările europeane occidentale corespon- 
dente latitudinei nostre; însă extremele anului, adică ierna şi vara, 
sunt destul de diferente prin temperatura ce constitueşte fundamentul 
lor climatic. 
Ierna, considerată subt temperatura de 0, începe cam pe la 
finele lui Noembre şi ţine pînă pe la a doua decenie a lui Martie. 
Uneori, oarecare perturbații atmosterice ce ne vin de la nord sau 
nord-est ne aduc câte o iveală de iernă precoce, dar de puţină durată 
şi care întârdieză, înlocueşte sau abrevieză partea de rigore din De- 
cembre sau lanuare. Însă, de ordinar, în una din aceste două luni, şi 
mai cu osebire în lanuare, ea îşi manifestă rigorile sale, aşia că gevul- 
bobotezei mai totdeuna este în prima jumetate a lui lanuare. Caracte- 
rul iernilor nostre, considerate în general, este răce, uscat, calm şi 
salubru. Temperatura sa medie, după localităţi, stă între — 0” şi — 
5 C.; insă extremele sale inferiore ajung, precum am v&dut, la — 200 
pînă la— 29% C.; rare ori sa constatat — 55; însă aceste scăderi 
considerabile nu sunt de cât forte rare şi scurte. | 
Primăvara, comparativ, este scurtă, fără transiţie caracteristică 
intre convecinele sale; acesta mai cu seamă din cauza nopţilor frigu- 
rose pe la început. Ca să ne presenteze o temperatură medie dilnică 
de 10% GC trebue să ajungem în Maiu ; căci, vorbind chiar de întinde- 
rile nostre centrale şi meridionale, în Aprilie, aprope pină pe la fine, 
valorea medie dilnică nu trece peste 9C, ceea ce este o temperatură 
nesuficientă pentru germinaţiea cerealelor şi pentru deplina deşteptare 
a vegetației pădurilor şi a câmpurilor. Ploile din Martie şi Aprilie, răci 
şi însoțite de criveţ sau muntean, ţin vegetaţiea în somnul ibernal, însă 
sunt binefăcătore, contribuind la aprovisionarea solului cu apă. În 
Maiu şi lunie temperatura medie a dilelor ajunge între 150 şi 20% CG; 
ploile sunt mai frecuente şi abondente prin cantitatea de apă ce dau; 
în epoca acesta activitatea vegetației se deşteptă cu răpediciune şi îşi 
ia totă desvoltarea şi splendorea sa. Astfel, la noi, timpul de primăvară 
în mare parte stă subt influenţa iernei şi curind trece în a verei care 
nu aşteptă data solstițiului din lunie, grăbindu-se a'şi lua locul mai 
de timpuriu. 
