FISIOGRAFIEA GENERALA 701 
Vara se presenteză subt două fase destul de diferenţiate la noi: 
una, avend caracterul cald şi amendat prin ploile estivale, ține pină 
pe la 10 Iulie; cei laltă, care succede, este un timp de calm şi de 
mari călduri, o lipsă de ploi şi o secetă aprope complectă ce se în- 
tind peste totă ţera şi ţin pînă la finitul lui August sau chiar pînă în 
tâmnă. În aceste luni termometrul adesea depăşeşte mediile estivale 
de 20 sau 230(! ca să ajungă la maxime absolute de 250 sau 40C' la 
umbră. Ploile nostre estivale sunt furtunâse şi însoţite de intense me- 
teore electrice, însă nu se pot compara formidabilelor tempeste atlan- 
lice; ele dau vara ca valdre medie pluviometrică 100-300 mm. Seceta, 
însă, este firma lunilor caniculare la noi ca şi în părţile orientului în 
care ne găsim; ea este augmentată âncă şi de venturile calde, useate, 
adesea încărcate cu noori de pulbere, aşia că totul dau câmpurilor şi 
plantațiilor aspectul de tristeţă, arsură şi pirleală, destul de cunoscut 
în regiunea câmpiilor şi a şesurilor nostre. 
Cu finele lui August vara propriu-disă la noi se trece: o tâmnă 
temperată, adesea calmă şi plăcută, ţine pină pe la finele lui Noembrie, 
Dacă seceta şi uscăciunea caniculară este urmată la început de oare- 
care ploi, timpul frumos ce succede este şi mai durabil, vegetaţiea gra- 
mineană a câmpurilor recapătă din veseliea sa şi, uneori, Salcîmul, Vi- 
şinul, Cireşiul şi Merul reinflorese pe la finele lui Septemvrie. Tempe- 
ratura sa medie varieză între 12% şi 9C. Maximele şi minimele anuale 
de temperatură nu intră în domeniul său. Ploile nostre tomnatice sunt 
moderate şi rareori însoţite de meteore electrice. 
$ 3. CIRCONSCRIPȚIILE CLIMATICE ALE ROMÂNIEI. 
De şi țâră de mică întindere, însă dotată cun puternic şir de 
munţi în partea sa septentrională şi occidentală, la poalele căror se 
desfăşiură numerdse dealuri, văi şi păduri ce se perd în imensele sale 
şesuri, ce se întind de alungul Dunărei pină la Prut şi la marea Neagră, 
pe o întindere geografică de 7 grade latitudine de la Vereiorova pină 
la Sulina, şi de vre o 5 grade latitudine între Zimnicea şi Rădăuţi, 
Româniea urmeză să aibă oarecare diferenţiări climatice în întinderea 
sa şi destul de pronunţate spre a le înţelege importanţa ce au fiecare 
asupra desvoltărei şi distribuţiei vegetale pe teritoriul său. 
Credem că divisiea următore pare cea mai nemerită, putend 
astfel ţine compt de diferenţele de altitudine, de latitudine, de longi- 
tudine chiar, cum şi de conformaţiea topografică circonscripțională 
diferită faţă cu stările atmosferice iarăşi diferite ce predomineză. Astfel, 
subt titlul de circonseripţii climatice, vom divide tot coprinsul țărei 
Grecescu D. Dr. — C, 132% 47 
