708 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
comparativ, blânde. Însă, aici influența climatică a stepelor este 
forte însemnată şi, cu totă influența oposiţionistă a mărei vecine, a- 
vem aici excese maximale şi minimale de temperatură. Astfel este 
maxima absolută a temperaturei de 36,9 (Sulina), de 36,2 (Cons- 
tanţa) şi minima absolută de —24",0 (Sulina), de 206 (Constanţa). 
Însă, dilele căldurose ne pare relativ numerose : 76 valore medie 
anuală la Constanţa, 69 la Sulina. 
Cantitatea de apă atmosferică precipitată medie anuală ea este 
dintre cele mai mici pe litoralul nostru maritim, comparativ cu aceea 
ce cade in interiorul țerei: 410 "" (Constanţa), 415» (Sulina). Primă- 
vara şi vara cade cea mai mare parte de apă, pe când valorile de 
iernă sunt aproximativ pe jumetatea celor lalte circonscripţii. Numerul 
dilelor de ploe, asemenea este diminuat : 53-57 dile pe an, valdre 
medie la Sulina şi Constanţa. ilele de ninsore sunt cele mai puţine 
din câte sunt în cele lalte părţi: 12 la Constanţa, 13 la Sulina pe an 
in termen mediu. 
Dile senine, in termen mediu anual, sunt 158 la Sulina, 150 la 
Constanţa ; restul intră în comptul dilelor noorose sau acoperite. 
Ş$ 4. INFLUENȚA VEGETAȚIEI ASUPRA CLIMATULUI. 
Nu se pote contesta influenţa ce o exercită presenţa pădurilor 
asupra climatului unei țări sau al unei regiuni de o întindere însem- 
nată oarecare. Prin situaţiea sa geografică, Româniea se găseşte pusă 
mai mult subt dependența Domeniului Florei forestiere a continentu- 
lui europeic şi mai puţin subt acela al stepelor; astfel, acestă ţeră se 
bucură de o întindere forestieră destul de însemnată şi cu osebire în 
regiunea sa montană şi a dealurilor, ceea ce contribueşte mult la ate- 
nuarea climatului său continental ca să nu fie cu totul secetos şi uscat 
precum este acela al ţărilor cu totul lipsite de păduri. 
Este bine ştiut că presența pădurilor şi a culturei în țările odi- 
nioară lipsite de vegetaţie a modificat profund condiţiiie fisice ale vie- 
ței naturei organice; pe când destrucţiea pădurilor în unele ţări nu mai 
lasă nici o îndoelă asupra efectelor prejudiţiabile climatului lor. Este 
vorba să dăm oarecare explicaţii în privinţa acesta. 
Foile arborilor, ele mai cu seamă, organe ale exalaţiei, conside- 
rate în total, constituesc o suprafaţă de evaporaţie de întindere pro- 
digiosă, evaporaţie cu atit mai activă cu cât temperatura ambiantă 
este mai rădicată şi atmosfera mai puţin saturată de vapori apoşi. În 
acelaşi timp, prin actul de evaporaţie se produce şi oarecare diminuare 
de temperatură la suprafaţa evaporantă şi în raport cu intensitatea 
