FISIOGRAFIEA GENERALA 709 
de evaporaţie. Va să dică: căldura asupra vegetației produce evapo- 
rație, actul de evaporaţie diminue temperatura suprafaței evaporante 
şi resultatul este atenuarea excesului de căldură, temperarea sa. Dar, 
lucrurile merg mai departe. Dacă totul ar fi pădure, vaporii ce se rădică 
la suprafaţă şi ajung în regiunele atmosferice inalte, dând de răcelă, 
condensându-se şi precipitându-se, ar cădea subt formă de ploe iarăşi 
asupra acelor păduri. Însă, din causa locurilor deschise, a livedilor şi 
a câmpiilor vecine, care se incălzese mai mult de cât pădurile și a că- 
ror exalaţie contribueşte cu mult mai puţin la saturaţiea atmosferică, 
colâna de aer cea desupra pădurilor incărcată cu vapori apoşi, fiind 
mai răce şi mai densă, năvăleşte asupra colonei de aer cald şi mai 
rarificat ce se rădică din părţile neîmpădurite; apoi, fiind alțată şi 
ajungând în regiunile răci ale atmosferei, vaporii sti se condenseză şi 
se precipită lu distanțe cu mult mai depărtate. 
A. Grisebach susţine că vaporii de apă de pe suprafaţa mărilor 
nu lipsesc de a se abate spre părţile montane, chiar răci, atunci când 
atmostera în partea acesta a tost storsă şi secată de umedela sa. Ceea 
ce se urmeză astfel din partea vaporilor maritimi faţă cu munţii, se 
urmeză faţă şi cu pădurile când colona atmosferică regională s'a spo- 
liat de umedela sa. 
Din cele expuse rezultă că, în timpul căldurilor se produce o 
acţie şi o reacţie reciprocă între evaporaţie şi temperatură al căror 
efect salutariu este udarea solului secat de apă şi domolirea excesu- 
lui de căldură. Ac6stă domolire se datorcşte, nu mai puţin, şi răcorei 
ce se petrece în sinul pădurilor, răzore ce se propagă şi mai departe 
în vecinătăţi, datorită umbrei ce o projecteză corâna şi frunzişul ar- 
borilor cum şi presenţei apei din sol şi din vegetalele ierbacee ce stau 
subt scutul pădurilor. 
În ţările unde săcurea a abătut pădurile fără eruțare şi preve- 
dere pe o scară întinsă, efectul consecuent a fost forte simţitor prin di- 
minuarea ploilor şi prin modificarea climatului ecuilibrat în sensul cli- 
matului continental. La noi nu putem cunoşte şi da seama pină la ce 
grad a putut fi influenţată clima ţtrei nostre de odinidră prin tăerea 
pădurilor aşa precum se urmeză de câteva decenii de ani. Ni se spune 
insă, de cer bătrîni, că ploile pe la Bucureşti erau mai numerose vara 
şi iernile mai regulate. 
Dar ierna lucrurile se petrec alttel subt raportul beneficiilor ce 
trage clima din partea pădurilor. Făcend abstracţie de influenţele bi- 
nefăcătore din partea populaţiei omeneşti, a vitelor, a locuințelor ur- 
bane şi rurale, şi considerând numa ceea ce resultă din populaţiea 
