VEGETAȚIEA SI FLORA GEOGRAFICA 7II 
lori spectacolul actual al locurilor montane din Franciea meridională, 
la Gap şi Maurienne, in Delfinatu, acum denudate de pădurile ce le 
acopereau pină pe la finitul Secolului trecut, când marele comoţii ale 
Republicei şi resboele Imperiului au sacrificat pentru glorie avuţiea fo- 
restieră a acestor munţi. Consecuenţele au fost şi âncă sunt pe atit de 
intricoşate pe cât şi de desastrâse proprietăţei publice şi private; fre- 
cuentele innundaţii ale Ronului sunt destul de cunoscute. 
II. 
VEGETAȚIEA ROMÂNIEI ŞI FLORA SA GEOGRAFICĂ 
I. RAPORTURILE. DIVISIUNEA. 
Atară de vastul coprins al Rusiei ce in Europa se întinde de la 
cele mai înaintate părţi boreale pină la marea Neagră şi in Caucazi, 
nu cunoştem parte din continentul nostru care într'o întindere aşia 
mică, precum este țera nostră, să reunescă mai bine şi în aceleaşi dis- 
posiţii relative întilnirea celor patru Domenii florale ale Europei pre- 
cum se găsesc in Româniea. Căci, precum aceste Domenii florale se 
succed în Europa din regiunea polară pină în cea meridională, tot 
astfel le găsim şi în Româniea dispuse; de şi în sensul altitudinal, 
adică în etage sau zone-altitudinale ce se succed din regiunea alpină 
a Carpaţilor pină în câmpiile şi baraganele Danubiului inferior, totuşi 
ariile lor geografice, comparativ, ofer oarecum ochilor aceeaşi situaţie 
geografică relativă şi in Româniea precum ele sunt trase pe charta 
vegetației globului de A. Grisebach! şi de Dr. O. Drude?. 
Astfel, vegetaţiea Domeniului Florei Polare arctice a Europei o 
găsim la noi situată pe partea septentrională a ţărei, dar pe marile al- 
titudini ale Carpaţilor, constituind vegetaţiea nostră alpină ; vegetaţiea 
Domeniului Florei Forestiere urmeză după cea d'ântâiu, constituind 
o cingătore iată pe flancurile munţilor şi pe întinderea dealurilor, di- 
rigiată din partea occidentală a ţărei spre partea sa orientală; apoi, în 
Moldova, luând direcţiea spre nord-est şi urmând înainte în Bucovina şi 
in Basarabiea de sus aceeaşi direcţie pe care acest domeniu o urmeză 
şi în Europa; vegetaţiea Domeniului Florei Stepelor europene consti- 
tueşte a treia cingătoare ce urmeză cursul Dunărei şi ia o desvoltare 

1. A. Grisebaceh. La Vegctation du Globe, traduction francaise par Tchihatschef, 
Paris. 1877, . 
2, Drude Osc. Dr. Atlas der Pflanzenverbreilung (după Berghaus physikal. atlas.) — 
tab. II. III. V.- Gotha. 1877, 
