714 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
Paringul, 2508 metre Bucecii, 2420 metre Păpuşea, 2200 metre Go- 
deanu etc., n'ajung la acele limite unde zăpada şi ghieţurile sunt per- 
petue sau eterne ca să putem astfel compara climatul munţilor noştri 
cu acela din ţările circumpolare sau cu acela din regiunile superidre 
înghieţate ; cu tote acestea, în multe părţi ale munţilor noştri petece 
sau mici întinderi de zăpadă se găsesc şi stau netopite în tot decursul 
verei. Dar, presența acestor mici petece de zăpadă nu denotă o tempe- 
ratură aşia de inferioră şi capabilă să împedice viaţa vegetală in aceste 
părţi, eu tot frigul ce predomină în decursul anului. Cam am arătat 
mai "nainte (p. 685), temperatura medie anuală în altitudinele nostre 
de 2000 metre se pote socoti a fi cam de —2%,5 C, valore ce ar co- 
respunde cu mediea anuală de — 29,9 C de la Gothaab, în Greelanda, 
situat la 70” latitudine N şi care, ca temperatură inferidră, întrece 
pe aceea de —1%,5 C ce este pe St. Bernard, în Alpii Elveţiei şi la 
2478 metre altitudine, însă care nu întrece pe aceea de la St. 'Theo- 
dule din acelaşi şir de Alpi şi la 3300 metre subt zăpada şi ghieţurile 
eterne ale colosalului Monte-Rosa. 
Resultă, dar, că în regiunea nostră alpină — ţinend compt şi de 
situaţiea continentală a Carpaţilor în raport cu Alpii — temperatura 
ar presenta neşte valori intermediare cu cele ce sunt la St. Bernard, 
în Alpi, şi cu cele ce sunt la Gothaab, în Greelanda, d'incolo de cer- 
cul polar arctic. Dar şi cu Laponiea suediană şi rusescă, acolo unde 
Domeniul Forestier n'ajunge, clima regiunei nostre alpine, nu mai 
puțin, are destulă analogie, judecând după observaţiile meteorologice 
ale insulei Mageroe ce formeză Capul-Nord şi unde temperatura medie 
estivală este de 4,5 în lunie, de 8,1 în lulie şi de 6),5 în August. 
Prin urmare, climatul regiunei nostre alpine este răce, dar nu 
pe atit glacial cum este acela din virfurile superidre înghețate ale Al- 
pilor, acela din Spitzberga, din Siberiea polară şi cel din America po- 
lară. Astfel, perioda de vegetaţie aici este scurtă; abia ţine trei sau 
patru luni şi începe pe la finele lui Maiu precum am putut constata 
pe Buceci, făcend o excursie în anul 1854 în diua de 20 Maiu (1 lunie 
st. n.). Atunci, pe Furnica (2283 m. altit.) cum şi pe totă coama Buce- 
cilor, în mare parte, zăpada era netopită şi în nămeţi groşi, vegetaţiea 
sta încă în amorţire pe locurile unde zăpada se topise şi numa câteva 
pileuri de Crocus Heufţelianus şi de Primula minima îşi deschiseseră 
albăstriile lor flori. 
Nu mult, şi la începutul tomnei, vegelaţiea alpină înceteză ; nin- 
sorile adesea îşi fac apariţiea lor chiar pe la jumătatea lui August pe 
comele înalte. Am vădut astfel cădend ninsore pe Buceci şi pe Păpu- 
