[A i CONSPECTUL GEOGRAFIC 
se bucură regiunea nostră alpină prin numărul speciilor ce are, sau 
flora sa, şi prin abundența individelor vegetale ce o acoperă, sau ve- 
getațiea sa. Pe când în ţerile polare arctice Criptogamele, şi cu osebire 
Lichenele şi Muschii, sunt formaţiile predominante, la noi acestea sunt 
cu mult reduse, atit ca populaţie vegetală cât şi ca forme specifice, 
preferând stâncile umede şi umbrite sau suprafaţele înclinate, umede 
şi impermeabile ce primesc puţină lumină solară, dar departe de a ega- 
liza tundrele samoiedice. 
Carpaţii centrali, adică Carpaţii din pia dintre Ungariea de 
nord şi Galiţiea, ce ajung la altitudinea de 2500 metre, nu egaleză pe 
cei de la noi, avend regiunea lor alpină s&rmană din cauza lipsei de 
intindere a plaiurilor şi din cauza venturilor boreale cu mult mai fre- 
cuente şi nocive de partea acesta. Catena acestor munţi constă mai 
mult în piscuri strimte şi colțate ce portă puţină vegetaţie și al căror 
registru flora! enumeră mai puţine specii?. 
Munţii din Moldova, de şi ofer pe comele lor un însemnat numer 
de părţi sau locuri deschise, livedi acoperite cu intinse păsciuni, cu tote 
acestea, n'au neşte adevărate plaiuri alpine, căci nu ating altitudini 
destul de superidre. Chiar Ceahlăul, care enumără 1907 metre, oferă 
o vegetaţie alpină putin desvoltată în plante vasculare ca populaţie 
şi ca floră; vegetaţiea sa este cu mult mai abondentă în Lichene fron- 
dose şi în formaţiea turlacee a Muschilor sfagnacei pe care se găseşte 
Vaceinum oxicoccos ce lipseşte d'incoce. Pumilele tuterişe alpine de 
Rhododendron, Asalea şi Bruckenthalia aici lipsesc; pigmeele Saleii al- 
pine: Salix herbacea, S. reticulata şi Ș. arbuscula, asemenea lipsesc ; sar 
dice o mai multă apropiare spre vegetaţiea arctică, comparativ cu ca- 
tena Carpaţilor meridionali. "Totuşi, aci livedile alpine nu lipsesc şi 
formațiea gramineană insoţită de plantele ierbacee cu foi scurte şi late 
cum şi cu îlori colorate ne oler pleiade de Fritrichium Jane, Myosotis 
alpestris, Lirysimum Wittmanni, Cortusa Matthioli, Parnassia palustris, 
Viola alpina, Potentilla aurea, Silene acaulis, S. Zanwadshii, Gypsophila 
transsilvanica, Leontopodlium alpinum (edelweisul germanilor), Arte- 
misia eriantha elc. 
În regiunea nostră alpină, ca şi în a Europei centrale, cu totă 
ceața umedă şi densă ce constitueşte noori munţilor, cu tote ploile şi 
venturile trecuente ce augmenteză şi contribuesc la perpetuarea frigu- 
lui, temperatura caldă îşi are şi densa partea sa în timpul verei, gra- 

1, G, Wahlenberg. Flora Carpatorum Principalium. Goeltinga, 1814 
2, Sagorski et Schneider. Flora Carpatorum Centralium Tatra magne. Lipska, 
4891, 
