VEGETAȚIEA SI FLORA GEOGRAFICA 727 
d'ântâiu. Astfel, vedem în munţii Mehedinţului că Bradul este cu mult 
mai comun de cât Moliftul ce pe acolo este mai rar, examinând la- 
turile meridionale ale Godeanului şi Girdomanului; insă, pe la- 
turile acestor munţi despre 'Transilvaniea Moliltul devine cel mai co- 
mun. Pe Carpaţii din Moldova superioră, mai ales in Suceava, Molittul 
este cel mai predominant Coniter şi Bradul devine torte rar. Bucecii 
ne deping forte bine raporturile între aceşti doi arbori: pe laturea 
despre Sinaia ambii îşi dispută trecuența; la Buşteni Bradul devine 
cu mult mai rar; pe când în valea Ialomiţei Molittul domină singur. 
În companiea acestor arbori, spre limita superidră a zonei co- 
niferice, atit în Buceei cât şi pe lungul Carpaţilor din Argeşi şi Mus- 
cel, se găsesc individe isolate de Pinus Cembra şi de Larix sibirica ce, 
pare-ni-se, lipsesc în Carpaţii noştri din Olteniea. 
Trecând de la limita superioră a Coniferelor în sus, spre altitu- 
dinea de 1900 metre, găsim grupări sporadice de Coniferele cele pi- 
tice, adică de Pinus Pumilio şi de Juniperus nana ce, ici-colo, se ivesc 
pe regiunea alpină împreună cu câteva individe de 4/nus viridis, specie 
ce nu intră în familiea Coniferelor, dar care, tustrele, sunt arbuşti pi- 
iei cu trunchiul şi ramurile strimbe ce fac un evident contrast prin 
portul lor cu masivul fundamental al acestei zone. În Moldova, sin- 
gurul Ceahlăul representeză aproximativ complect acest tablou tores- 
tier, însă în care Pinus Cembra şi Alnus viridis lipsesc. 
Prin cingătorea medie a zonei coniferice figureză în mod isolat 
Taxus baceata (issa) şi cam prin tote părţile. Trebue să mergem în 
munţii Neamţului şi ai Suceavei ca să găsim speciea de Pinus silvestris 
representată prin individe mult mai numerose de cât în părţile me- 
ridionale ale Carpaţilor noştri pe unde se găseşte destul de puţin. Un 
Conifer rar şi de remarcat subt raportul botanicei geografice este 
Pinus Pallasiana ce se găseşte pe stâncile abrupte de calcar juraric în 
munţii Mehedinţului, pe frontiera Banatului la Gaura-Fetei, specie a 
Florei Domeniului mediteranean oriental, cunoscută în munţii Cri- 
meei şi ai Balcanilor. Şi apoi, când este vorba de partea forestieră a 
munţilor din Mehedinţi despre Mehadiea şi Vârciorova, aceştiea sunt 
cei mai favorizați cu darurile Florei mediteraneane orientale ce co- 
prinde Peninsula balcanică, Crimeea şi Caucaziea occidentală. 
În cortegiul forestier coniferic âncă mai participă şi câteva specii 
de arbori şi arbuşti de cei cu foile late şi moi, totuşi în mod sporadic, 
isolaţi sau in oarecare grupe mici, precum : Sorbus Aucuparia, Sam- 
bucus racemosa, Lonicera Aylosteum, L.leiophylla, L. nigra, hibes Grossu- 
laria, R. alpinum, R. petraeum, Salix hastata, Ș. Caprea, S. duphnoi- 
