VEGETAŢIEA ŞI FLORA GEOGRAFICA 799 
Valeriana sambucifolia Veronica montana 
tripteris * Melampyrum saxosum 
sa bijuga * Lamium cupreum Ta. 
montana Stachys alpina 
* Adenostyles Kerneri Cortusa Matthioli 
E orientalis Euphorbia carniolica 
Petasites albus angulata 
Kablikianus Epipogon aphyllum 
Solidago alpestris Epipactis latifolia 
* Anthemis Fussii microphylla 
% macrantha Corallorrhiza innata 
* Leucanthem. rotundifol. Ta. Polygonatum verticillatum 
Doronicum austriacum Juncus alpinus 
Columna Luzula maxima 
Senecio Fuchsii albida ce. var. 
nemorensis Carex silvatica 
sp umbrosus 7a. pallescens 
Mulgedium alpinum Carex glauca 
Cirsium Erysithalis pendula 
heterophyllum remota 
Crepis paludosa Calamagrostis montana 
Hieracium sube:esium arundinacea 
bifidum Melica nutans 
Murorum Poa nemoralis 
gi transsilvanicum hybrida 
vulgatum Festuca montana 
prenanthoides Bromus ramosus 
racemosum Glyceria nemoralis 
* Campanula carpatica Ta. Agropyrum caninum 
Pyrola chlorantha Phegopteris Dryopteris 
minor Robertiana 
rotundifolia Aspidium aculeatum c. var. 
Moneses grandiflora Polystichum Filix-mas 
Monotropa Hypopithys spinulosum 
Gentiana Asclepiadea Cystopteris fragilis 
* Pulmonaria rubra sudetica 
Myosotis silvatica Asplenium Filx-foemina 
* Symphitum cordatum 7a, Scolopendrium officinarum 
Scopolina atropoides Equisetum silvaticum. 
Serophularia Scopoli 
D'intre speciile notate ca endemice sau proprii Carpaţilor meri= 
dionali sunt câteva a căror arie geografică se întinde pînă în Carpaţii 
centrali din "Tatra, precum: Aconitum moldavicum, Dentaria glandu- 
losa, Campanula carpatica, Symphateum cordatum şi Lamium cupreum. 
O alta, Adenostyles ajunge şi în Balcani pînă în Macedoniea. Tâte cele 
lalte sunt comune şi se găsesc, mai mult sau mai puţin, în tâtă ariea 
subalpină a Domeniului Florei forestiere europeo-asiatice. 
Numerdsele locuri deschise (livedile, poenile, pajiștile, costele şi 
stâncile descoperite) ce se găsesc în coprinsul zonei pădurilor de Co- 
nifere ofer o vegetaţie ierbacee splendidă prin abondenţa individelor 
şi prin diversitatea formelor numerose subt care se presenteză. Taliea 
lor, în general, este cu mult mai "'naltă şi relativ mai sveltă, compa- 
rativ cu plantele alpine, consistenţa lor mai ierbosă şi mole, foile mai 
