CONSPECTUL GEOGRAFIC 
— 
ie] 
DD 
B. Zona Fagului 
Aspectul, vegetațiea, flora sa. — Pădurile din acestă zonă, 
cum și ale celor din zona Stejarului, diferă prin aspectul lor de pădurile 
destul de caracterictice ale zonei Coniferelor, precum le cunoscu- 
răm. Aspectul pădurilor ce se desfăşiură la polele Coniferelor are alt 
caracter ce resultă din forma arborilor, avend trunchiul şi ramurile 
flexuose, ramificaţiea destul de repetată şi divaricată ce constitueşte o 
coronă de aspect retiform, globoidă sau ovoidă, îmbrăcată cu foi late, 
moi, de un verde deschis şi vesel ce dau o umbră diafană, foi neper- 
sistente şi ce se sculură pe fiecare an tomna. 
Dintre arborii care acoperă regiunea n6stră montană inferioră şi 
o parte din dealurile înalte, Fagul (/ugus silvatica) este acela ce ex- 
primă mai mult fisionomiea vegetației forestiere zonale prin popula- 
țiea sa predominantă. EI este, totdeodată, şi arborul nostru forestier 
ce exige cea mai lungă periodă de vegetaţie, comparativ cu consorţii 
sti, pentrucare are necesitate de un climat temperat'ee depinde sau se 
apropie de cel maritim european. De aceea, privit în ariea sa gene- 
rală, el ocupă numa 'jumetatea despre vest a Europei ce se apropie 
de Atlantic şi în care găseşte acea climă moderată ce i procură, pen- 
tru vegetaţie, o periodă de 5-6 luni co temperatură medie ce nu 
scade subt + 5*G. Nu suportă clima frigurosă şi nu se întinde în re- 
giunea septentrională ; apoi, avend necesitate şi de oarecare udătură, 
se teme de climatul continental, de seceta şi arşiţa meridională, evi- 
tând regiunile şi ţările unde domineză atare climă. "Toema de aceea 
vedem cum limita sa orientală se desineză prin acea linie curbă ce 
incepe din Norvegiea meridională, mai sus de Christianiea, trece prin 
Suediea meridională, şi se dirigeză spre Koenigsberg ; de aci, cam pe 
frontiera Poloniei despre Rusiea, trece prin Podoliea şi Basarabiea de 
sus, intră în Moldova pe la laşi, se dirigeză spre Bacău, Agiud, Odo- 
beşti, apoi în Munteniea şi Olteniea pe subt regiunea montană şi trece 
în Serbiea pe la Negotin, urmând în Bulgariea laturile Balcanilor spre 
marea Neagră şi în Asiea laturea meridională a Caucazilor spre Cas- 
pica !. Acestă disposiţie ne explică pentru ce Fagul în Româniea se 
menţine numa în regiunea montană inferioră de unde descinde şi pe 
dealurile înalte pînă pe la 550 sau 500 metre altitudine. În Dobrogea 
Fagul lipseşte cu totul, căci în acestă provincie cei mai 'nalţi munţi, 
neşte creste granitice, n'ating chiar altitudinea de 450 metre. 
Limita sa superidră, forte neregulată prin amestecul şi întreru- 
1. 0, Drude. Atlas Pflanzenverbreitung, charta No. IV. — Gotha 1887. 
