VEGETAȚIEA SI FLORA GEOGRAFICA 133 
perile Bradului şi Moliftului, nu se desineză cu limpeditatea ce carac- 
teriseză zona Coniferelor în partea sa superidră. După cum clima lo- 
cală este mai mult sau mai puţin blândă, Fagul la noi ajunge pînă 
la 1360 melre, chiar 1490 metre (pe Paring), sau pină la 1250 metre, 
de ordinar. În 'Transilvaniea, ţară mai septentrională, unde laturile 
marilor munţi privesc spre nord, limita superioră a Fagului ajunge 
numa la 1290 metre ! sau la 19270 metre?. Pe acestă limită, prin rări- 
şiuri şi pe terâmuri umede, se desineză un arbore ce, prin aspectul seu 
argintiu, prin ramurile sale albe, mlădiose, aplecate de amentele şi de 
mişcătorele sale foi, are un port grațios şi pitoresc: este Mesteacănul 
(Betula vevrucosa Ehrh. şi B. pubescens Ehrh.). În mici grupe isolate 
şi împrăştiat în puţină întindere prin Olteniea, sau mai întins ceva 
în Munteniea, devine păduros in Moldova, mai cu seamă în Bacău 
şi în Neamţu, acolo unde Fagul nu sue, şi ia o mare întindere, fără a 
constitui pădure lată şi desă; în Olteniea şi in Munteniea are taliea 
modestă, pe când în Moldova ajunge gros şi măreț, în ciuda Fagului 
care aci se ţine mai pe jos şi este redus la individe de ordinar scun- 
dace, grose şi tortuose. Fagul în Munteniea și mai cu seamă în Olteniea 
este de un port adesea drept, forte înalt şi ia grosimi puternice. 
Ariea ce constitue fiecare din aceste două genuri de arbori, la 
noi, se pote compara, în mod schematic, cu figura a dout triangule 
izoscele forte prelungi, așşedate alături şi in mod invers : unul avend 
baza în Mehedinţi spre Banat şi virful spre Fălticeni în Suceava, re- 
presentând dominaţiea Fagului ; cel lalt, avend baza în Suceava, între 
Fag şi Molilt, şi îndreptânduşi virful în Olteniea între Baea-de-Aramă 
şi Cloşani representând Mesteacănul. 
Multa desvoltare a Mesteacănului în Moldova se datoreşte na- 
turei acestui arbore ce preferă climatul răce al părţilor despre nord-est 
şi care, ast-fel, de la limita orientală a Fagului, se întinde pină în La- 
poniea, în Husiea centrală şi în Siberiea pînă spre Kamcealea. În Ar- 
monie cu Fagul care, la noi, ocupă mai mult partea montană despre 
sud-vest a ţărei2, Mesteacănul ia o întindere mai însemnată în Moldova, 
acolo unde Fagul se răreşte şinu pote suporta asprimile climatului con- 
linental. Pote, precum se dice, că Mesteacănuliîn Moldova a luat multa 
sa desvoltare şi în urma marilor devastări ale pădurilor de Molift 
1. A. Grisebach loco cit. p. 247. 
2. L. Simkovici, Enumeratio Florae transsilvanice vasculose p. 486, 
-. 
pesta 1886, 
3. Dr. 04 Drude a comis oerdre dicând că Fagul „nu crește în Valachiea“. Ved, 
Manuel de Gtographie botanique traducţia francesa de G, Poirault, fase, 8, 9 şi 10 p, 337, 
49 
Buda: 
Grecescu D, Dr. — C. 132%. 
