VEGETAȚIEA ȘI FLORA GEOGRAFICA 
Gnaphalium silvaticum 
* Anthemis macrantha 
Cineraria spathulitolia 
* Carlina breviaristata 
Carduus Personata 
candicans 
crispus 
Cirsium oleraceum 
Centaurea Scabiosa 
Hypocheris glabra 
Picris crepoides 
Hieracium Pilosella 
Ă ramosum 
boreale 
umbellatum 
Campanula cervicaria 
glomerata 
patula, 
Adenophora liliflora 
Calluna vulgaris 
Myosotis palustris 
Verbascum thapsitorme 
glabratum et variet. 
* Linaria transsilvanica 
Serophularia Scopoli 
Veronica crinita 
sa Bachofenii 
* Pedicularis campestris 
Rhinanthus minor 
Euphrasia Rostkoviana 
Orobanche rubens 
Origanum Barcense 
Thymus Cham:edrys 
alpestris 
ii COMoOsus 
* Mieromeria Pulegium 
Calamintha Patavina 
Clinopodium vulgare 
Melissa oficinalis 
* Lamium bithynicum 
Galeopsis pubescens 
Betonica officinalis 
1 
(Wu) 
= 
Teucrium montanum 
Globularia Willkommii 
Armeria elongata 
Primula acaulis 
officinalis 
Auricula 
Rumex obtusifolius 
viridis 
arifolius 
Aristolochia pallida 
Parietaria erecta 
Orchis coriophora 
militaris 
speciosa 
maculata 
Platantherz bitfoha 
(Gymnadenia odoratissima 
Cephalanthera rubra 
ensifolia 
Epipactis latifolia 
Allium flavum 
Juncus Rochelianus 
Carex ferruginea 
transsilvanica 
canescens 
paradoxa 
Scirpus compressus 
Heleocharis carniolica 
Aira flexuosa 
capillaris 
Avena decora 
favescens 
Poa compressa 
Cynosurus echinatus 
Festuca elatior 
arundinacea 
'riticum caninum 
Botrychium matricarixefolium 
Pteris aquilina 
Struthiopteris germanica 
Equisetum specii diverse, 
Din cele marcate ca specii proprii sau endemice dacice, unele 
se întind şi în Balcani, precum: Arabis procurrens, Dianthus trifasci- 
culatus, D. petreus, Silene flavescens, S. Lerchenfeldiana, Mahringia 
pendula, Silaus Rochelii, Anthemis macrantha, Seseli rigidum, Sempervi- 
vum Heufţeli, Pedicularis campestris, Lamium bithunicum si Juncus 
Rochelianus, tote specii banatico-olteneșşti ce nu trec în Munteniea şi 
Moldova. Dacă considerăm regiunea montană inferioră din Olteniea 
şi din Banat ca prelungire a Balcanilor pe la polele lanţului Carpatic 
propriu-dis, care incepe din partea Caransebeşului şi constitue culmea 
cea mare de munţi pe frontiera transilvanico-românâscă, nu putem 
