VEGETAȚIEA ȘI FLORA GEOGRAFICA 739 
sau Persiea etc. precum: Silene chlorantha, Geum Allepicum, Lapsana 
glandulosa, Carduus candicaus, Adenophora liliiflora, Calamintha of fi- 
cinalis,  Kuphorbia amuygdaloides ; căteva ţin de Flora meditera- 
neană, precum: Lunaria biennis, Vesicaria greca, Melissa officinalis, 
Melitis  Melissophuyllum, Globularia  Willhommii, Aristolochia pallida, 
Streptopus umplezifolius, Erytronium dens canis, Lasiagrostis Cala= 
magrostis. 
C. Zona Stejarului 
Aspectul, vegetațiea, formaţiile, flora. —ka coprinde totă regiu- 
nea dealurilor din Olteniea, Munteniea şi Moldova; descinde în regiunea 
câmpiilor danubiane pină unde pădurile sale, după numerâse între- 
ruperi, parcelări şi isolări diverse, înceleză şi cedeză locul zonei şesuri- 
lor danubiale. De și în realitate cam dificil este stabilirea cate- 
gorică a unei linie de demareaţie între aceste două zone, totuşi 
se pote dice, în mod general, că unde câmpiile nostre au încetat de a 
mai presenta oarecare înălţime cu undulaţii, eu rădicături şi adincături, 
unde ele au devenit inferidre, cu totul intinse şi plane, acolo pădurile 
Stejarului înceteză cu totul şi stepele lomâniei apar cu fisionomiea şi 
caracterele ce le apartin. Astfel, oarecare părţi din lunga terasă danu- 
bială, vastul bărăgan din Muntenia şi şesurile din Dobrogea meridio- 
nală ne presenteză tabloul stepelor; pe când părţile danubiale rădicate, 
avend undulaţii de dealuri şi văi, precum sunt cele dintre Dunărea 
Mehedinţului şi Jiu, cele d'intre Olt şi Argeşiu ce coprinde districtele 
Oltul, 'Teleormanu şi Vlaşea, asemenea şi cele dintre Siret şi Prut în 
Moldova inferidră, afară de Covurlui, sunt acoperite cu numerose şi 
intinse păduri ce iau numele de /umbrave. Din cauza dealurilor ce se 
desfăşiură pe o mai mare întindere în Olteniea şi în Moldova, zona Ste- 
jarului în aceste provincii, relativ, este cu mult mai desvoltată. În Do- 
brogea puţinele sale păduri se găsesc numa în partea sa muntosă 
dintre Măcin, Tulcea şi Babadag. 
Climatul cu osebire favorabil ce domineză în întinderea acesta 
a ţărei, conformaţiea topografică şi composiţiea solului îmbunătăţit 
prin presenţa pădurilor, lemnele pentru consumaţie, pentru construc- 
ţie şi pentru industriile omului aici fiind la îndemină, locurile deschise 
pentru finaţe şi păsciuni cu osebire favorabile culturei au făcut ca zona 
acâsta să fie cu preferenţă alesă pentru stabilirea populaţiei nostre şi pen- 
tru agricultură. Viile şi pometurile, aceste daruri divine, aici, mai 
mult ca oriunde, găsesc condiţiile telurice şi climatice cele mai priin- 
ciose ; ele ocup un rang destul de insemnat in clasificaţiea culturilor 
