740 CONSPECTUL GEOGRAFIC 
ce se fac la noi. Dar, progresul populaţiei, multiplicitatea diverselor 
sale necesităţi domestice, industriale şi lăţirea agriculturei au făcut 
ca pădurile acestei zone să fie cele mai sacrificate şi aspectul gene- 
ral al vegetației sale să ia modificări insemnate prin avintul cultu- 
rei şi al populaţiei ce se substituesc mereu operei primitive a na- 
turei, pe când cele lalte zone işi conserveză aprope intactă zestrea lor 
primitivă. 
Prin Stejar, subt raportul botanicei geografice, se înţelege for- 
maţiea vegetală ce consistă din speciile principale de Quercus ce pre- 
domină şi ce se află la noi; astfel sunt: Gorunul sau Tufanul (9. Ro- 
bur a. L. sau (). pedunculata Ehrh.), Stejarul ((. sessiliflora Sm.), Gir- 
niţa (Q. conferta Kit.) şi Cerul (0. Cerris L.) specii care lac esenţa pă- 
durilor acestei zone. — Gorunul şi Stejarul propriu-dis staţioneză cu 
osebire pe înălţimele dealurilor; Gorunul, în unelocuri, chiar depăseşte 
frontiera sa comună, ajungind pînă aprope de Brad; cei doi din urmă 
staţioneză de preferență în regiunea câmpiilor şi ascind puţin dea- 
lurile mari. 
O mulţime de alţi arbori înalţi se asocieză cu esenţa Stejarului. 
Cei mai comuni sunt: Carpinul (Carpinus Betulus), Ulmul (Ulmus 
campestris), Vinjul sau Vilnişiul ( Ulmus pedunculata), "Teiul alb (Dilie 
tomentosa), Aţarul (Acer platanoides), Jugastrul (Acer campestre), Fra- 
sinul (Frazinus excelsior), Plopul de pădure (Populus tremula). Într' ua 
mod cu totul sporadic iau âncă parte şi Cireşul de pădure (Cerasus 
Avium), Scoruşiul (Sorbus domestica), Sorbul (Sorbus torminalis, Ș. Aria 
şi $. intermedia), Perul pădureţ, (Pyrus communis silvestris) şi Merul 
pădure sau Coricovul (Ma/us silvestris). 
Nucul (Juglans regia), arbore din Domeniul Florei Orientului, se 
găseşte în stare spontanee în regiunea nosră montană inferioră, la p6- 
lele Fagului, în Olteniea, constituind în unelocuri grupări mici, dar nu 
pădure, ceea ce se pote vedea în Valea Bahnei, la Cloşani pe Motru- 
mare şi pe Motru-sec, la Tismana, pe Jiu la polele munţilor de la Bum- 
beşti şi în Valea Oltului pe la Coziea; asemenea şi în regiunea păduri- 
lor din Dobrogea unde este destul de frecuent. În Munteniea şi Mol- 
dova este cu mult mai rar în starea sălbatică. La noi, nu atât pentru 
lemnul seu cât pentru fructele sale utile uzului casnic, acest ar- 
bore este căutat şi respândit prin cultură. EI preferă cu osebire înălţi- 
mele mici, declivitatea dealurilor şi viile, evitând locurile josnice şi de 
luncă. — Castanul (Castanea vulgaris), la noi forte rar, este introdus 
şi întreţinut prin cultură, Puţinii arbori bătrâni ce am găsit pe la Tis- 
