VEGETAȚIEA ȘI FLORA GEOGRAFICA 765 
Villarsia nymphoides Potamogeton crispus 
Utricularia vulgaris pusillus 
Cherophyllum submersum pectinatus 
demersum Lemna trisulea 
Hydrocharis Morsus-ran% polyrrhiza 
Potamogeton natans Minor 
longifolius gibba 
lucens Marsillea quadrifolia 
perfoliatus Salvinia natans. 
Între tote aceste specii, a căror arie geografică întinsă le face a 
fi p'între speciile cele mai comune ale Europei, putem remarca câteva 
ce sunt mai excepţionale, precum: Pyrethrum uliginosum şi Orchis 
elegans specii dacice, Ranunculus polyphyllus, endemică în Ungariea 
şi în Româniea, Bidens orientalis, endemică a Bulgariei şi a Dobrogei, 
Sium lancifolium, Tanacetum boreale şi Senecio tomentosum ale ste- 
pelor australe româno-ruseşti, Ranunculus lateriflorus şi Beckmannia 
eruciformis ale regiunei balcanico-caucazice. 
C. Vegetaţiea arenarie. 
Formaţiea sa. — Părţile năsipose difer de cele humitere prin dis- 
pariţiea umedităţei din straturile lor superficiale, circumstanţă care 
face ca părţile vegetale subterane ale unor specii aici să dobindâscă 
o desvoltare cu totul însemnată (Gramineele şi Ciperaceele arenarii) 
sau că părţile aeriane ale altora să devină asemenea forţi, vigurose 
şi băţose sau mediocre ca întindere, dar grâse şi cărnose; exemple : 
Calle, Crambe, Zygophyllum, Eicballium ete. 
Formele vegetale din părţile nostre arenose sunt destul de di- 
verse şi repartiţiea lor depinde mult de situaţiea lor în vecinătatea 
proeminenţilor petrose, de situaţiea apelor şi de natura subsolului pe 
care masa de năsip este aşternută. 
În unele părți ale ţărei năsipul fin, uniform, mobil şi spulberatic 
ea o făină constitueşte mase de oarecare întinderi şi inălţimi undulate : 
sunt dunele ce nu iipsese în câteva părţi din regiunea danubială şi pe 
litoralul maritim din Dobrogea. Astfel sunt dunele danubiale din Mehe- 
dinţi pe la Pătule, din Doljiu pe la Poeana şi pe la Bechet, din Ro- 
manaţi pe la Dăbuleni, lanca şi Potel; apoi dunele maritime din Do- 
brogea pe la "Tuzla, Constanţa şi Mamaea, Carachioi şi Gargalic, Ca- 
ranasul şi Carahirman. 
Undulaţiile ce presenteză dunele maritime din Dobrogea devin 
în unelocuri excavații de oarecare profunditate ce rețin o cantitate de 
apă din diferitele precipitaţii atmosferice şi a căror vegetaţie se 
acordă cu aceea din părţile sărate. Părţile pe unde năsipul a putut 
Grecescu D. Dr. — C. 1324. 54 
