VEGETAȚIEA ȘI FLORA GEOGRAFICA 167 
cam prin tote părţile arenose ale Europei centrale şi meridionale. De 
remarcat avem : Silene pontica D. Br. cunoscută numa în Dobrogea, 
Daucus bessarabicus şi Asperula setulosa cunoscute pe litoralul mărei 
Negre în Basarabiea şi aflate de noi în Dobrogea. 
D. Vegetaţiea halofilă 
Formațiea sa. — Sesurile nostre danubiane şi mai cu seamă cele din 
Dobrogea nu sunt lipsite de neşte întinderi uscate sau umede al căror 
sol conţine în amestecătură şi oarecare cantitate de sare cu baza de 
sodă. Facem abstracţie de părţile ce sunt pe lingă gura salinelor nostre 
de la Oenele-Mari în Vâlcea, de la Telega şi Slănic în Prahova, de la 
Tirgu-Oena în Bacău, devenite sărate în mod accidental prin faptul sărei 
ce se seote din mine şi se împrăștie prin împregiur. Puținele Halofite ce 
crese pe aci se găsesc şi în locurile salifere naturale ce aparţin zonei 
de vegetaţie a stepelor nostre şi care sunt obiectul ce ne ocupă aici. 
De remarcat este faptul că locurile salifere, în general, sunt la 
nivelurile cele mai inferidre, pe un substrat argilos nepermeabil, con- 
stituind neşte întinderi mărginite, isolate şi distante pe suprafaţa lo- 
curilor humifere fertile sau pe suprafaţa unor dune maritime şi fără 
curs sau scurgere de apă. Unele sunt plane şi uscate, neacumulând 
apă la suprafaţă, dar având mereu un oarecare grad de umeditate 
latentă, graţie igroscopicităţei ce o are sarea lor, precum vedem şe- 
sul ce se întinde în lunea Câlniştei între Comana şi Grădiştea, ase- 
menea şi oarecare întinderi prin Bărăgan ; altele, umede şi limonose, 
stau pe fundul unor excavații terestre sau în vecinătatea unor ape 
sărate. Acestea constituesc lacurile sărate şi sunt destul de numerose 
la noi din care, ca principale, cităm pe cele de la /igherea în Doljiu, 
Fundata şi Lacul- Amar în lalomiţa, Lacul-Sărat la Brăila şi Balta- 
Amară lingă Vişani în Rimnicu-Sărat; apoi în Moldova căteva mlăş- 
tini sărate în Covurlui şi Tecuci cum şi cele dintre laşi, Tirgu-Fru- 
mos şi Cotnari. În Dobrogea mai tote părţile deprimate useate, umede 
sau mocirlose, mai cu seamă în partea despre Marea Neagră, avend 
sau nu comunicaţie cu marea, sunt salifere; chiar mai totă ierba de 
păsciune din Dobrogea este cam cu sare, ceea ce face că carnea de 
berbece de aci să fie de cualitate deosebită. Afară de acestea, în 
Dobrogea, mai sunt şi marile lacuri sărate ce întreţin în apele lor şi 
pe ţărmii lor un mare număr de Halofite; astfel avem lacul Tichir- 
Ghiol lingă "Tuzla, lacurile de la Constanţa spre Mamaea şi Carachioi 
ce nau comunicaţie cu marea apoi imensele sinuri ce ţin de Marea 
Neagră: Lacul-Sinoe, Gloviţa şi Razemu. 
