VEGETAȚIEA ȘI FLORA GEOGRAFICA 709 
Samolus Valerandii, Seilla automnalis (torte rară pe la noi), Fluropus 
littoralis, Crypsis aculeata şi Polypogon monspeliense ţin de Domeniul 
Florei mediteraneane ; Teucrium scordioides specie proprie a Penin- 
sulei-balcanice ; cele lalte sunt comune cam prin totă Europa centrală 
şi meridională. — Ruppia rostellata, Potamogeton pectinatus şi Zamni- 
chellia major stau în fundul apelor limpedi sărate; Zostera marina, Şi 
cea din urmă specie cu care se termină flora vasculară a ţerei nostre 
in disposiţiea sa geografică descensională, se găseşte in apele mărei 
Negre pe la Constanţa. 
Dintre tote zonele nostre de vegetaţie pină aici expuse, aceea care 
inregistreză cele mai puţine plante endemice este zona vegetației şe- 
surilor ce abia enumeră în total pe cele urmetore: Marrubium pra- 
coz, Polyenemum verrucosum, Rumer biformis, (Enanthe banatica ce 
sunt în Româniea şi în Transilvaniea; Nasturtium dacicum numa la 
noi în Munteniea, Cerastium bulgaricum, Achillea millefoliata, Cussi- 
nia bulgarica, Silene pontica şi Ayrostis pontica în Dobrogea. — Sunt 
câteva specii ce le am putea numi dac/co-panonice, a căror arie geo- 
grafică, pe cât se ştie, se întinde numa în coprinsul ţerilor dacice şi 
in Ungariea, precum : Achillea Neilreichii, Ajuga hybrida, Melilotus 
dentata, Symphitum uliginosum, Ș. molle, Pyrethrum uliginosum, Dianthus 
sabuletorum, Centaurea Tauscheri, C. banatica, Camphorosma ovata. ha- 
nunculus polyphujllus, R. pedatus, Onobriychis arenaria, Lepidlium crassi- 
folium, Salvia austriaca. Urmeză, apoi, acelea ce se întind numa pe 
pautea dreptă a Dunărei in Serbiea, Bulgariea şi Dobrogea, curat spe- 
cii meesiace : Nonea atra, Verbascum crenatifolium, Achillea depressa, 
Carduus leiophyllus, Campanula crassipes care trece şi in Banat, Satu- 
veja cerulea, Bidens orientalis. In fine, enumerăm pe Daucus bessara- 
bicus, pe Asperula setulosa, a căror arie geografică, limitată, stă numa 
pe litoralul mărei Negre intre Constanţa şi Odesa; Tanacetum boreale, 
specie podolică, aflată pe lingă Brateşi la Galaţi. 
Flora balcanico-caucasică ce coprinde regiunea balcanică (Bos- 
niea, Serbiea, Bulgariea, Rumeliea, Dobrogea) şi regiunea caucazică 
(Crimeea meridională şi provinciile caucazice) dă căteva din spe- 
ciile sale proprii în zona stepelor nostre ; cam puţine in partea cis-da- 
nubiană, ceva mai multe în partea trans-danubiană bine înţeles: Ado- 
nis Flammea, A. vernalis, Delphinium orientale, Dianthus pallens, IA- 
num tauricum, Peganum Harmala, Onobrychis gracilis, Astragalus pon- 
ticus, A. linearifolius, Vicia stenophylla, Potentilla taurica, Echinophora 
Sibthorpiana, Sium lancifolium, Lragopogon floccosum, Hieracium folio- 
