Las) 
CONSPECTUL GEOGRAFIC 
-) 
1 
alta; tot asemenea, poalele lor de ambele părţi se perd în imense şesuri, 
unele ce se întind în Ungariea centrală, altele în Homâniea şi Basa- 
rabiea. Astfel fiind, avuţiea formelor sale vegetalc se revarsă cu aceeaşi 
cumpenă atit de partea nostră cât şi de cea transcarpatică. La poa- 
lele lor influenţa Domeniului stepelor şi a celui mediteranean se pro- 
pagă de o parte şi de alta, dar, ce este drept, cu oarecare diferenţe 
de plante care nu altereză fondul şi caracterele generale ale vegetației. 
sale generale. 
Resultă, prin urmare, că Flora României nu diferă de cât cu 
puţin de Flora 'Transilvanico-Banatică. Bine înţeles, diferenţa constă 
in câteva specii mai mult ce în balanţă trag în favorea nostră, graţie 
regiunei stepelor ruso-asiatice cu care suntem în conexie directă, 
grajie şi regiunei pietrose balcanico-caucazice ce'şi întinde ramifica- 
țiile sale mai mult de partea nostră, adăogând că şi Dobrogea ne dă 
un contingent de câteva specii ce nu vin dincolo de Carpaţi. Şi cu 
tote acestea, faţă de cele lalte ţări dependente de arcul Carpaţilor, 
Româniea tot nu se pote prevala că are o floră cu mult mai deose- 
bită în fondul stu, în esenţa sa. Dar, considerate împreună, ţările ce 
depind de Carpaţii meridionali şi se întind pină la Tisa, la Nistru, 
la Dunăre şi la Marea Neagră constituesc o regiune geografică destul 
de firescă, aşia că vegetaţiea şi flora acestei mari întinderi teritoriale 
se presenteză într'adevăr cu neşte caractere speciale, meritând ast- 
fel numele de Flora Dacică. 
FINIT. 
