16 



Andet Tidsrum. 



Banebryderen for dette Tidsrums nye Retning er J. C. 

 Fabricius, og af de af hans Værker, hvori Diptera be- 

 handles, forekommer det mig, at man især kan hefte Op- 

 mærksomheden paa det første, Systema Entomologiæ, 

 1775, paa Philosophia Entomologica, 1778, og paa det 

 sidste, Systema Antliatorum, 1805. Han arbeidede med 

 Hensyn til Beskrivelsernes Form fuldstændig i Linnés Aand, 

 men allerede i det førstnævnte Værk fremfører han den store, 

 frugtbare Grundtanke, der udtales i Fortalen: »Novam ideo 

 viam tentabo, characteres et classium et generum ex instru- 

 mentis cibariis desumens«. Munden blev saaledes strax frem- 

 sat som den væsentligste systematiske Charakteer, og til den 

 Ende undersøgte han den af et efterhaanden stort Antal 

 Former. I den første Bog opstilles 17 virkelige Diptera- 

 slægter (fraregnet Pediculus og Acarus) alene paa korte 

 Charakterer fra Mund og Antenner, men der gives ingensom- 

 helst nærmere Beskrivelse af Munddelene hos noget Dyr; i 

 1805 er Slægtsantallet steget til 75, og der meddeles, for- 

 uden Slægtsdiagnosen, tillige en længere, men i Formen altid 

 diagnostisk Beskrivelse (fra V* til Va Side) under een Art 

 af hver Slægt. — I Philosophia Entomologica (p. 49 — 51) 

 seer man , at Munddelene hos Diptera deles i proboscis, 

 haustellum og palpi; proboscis falder i stipes og capitulum, 

 haustellum i vagina (der atter p. 38 deles i valvula superior 

 og valv. inferior) og setæ. Men naar man p. 37 — 38 læser, 

 at han hos Insekterne adskiller 10 Sæt af Munddele og seer 

 disses Diagnoser, opdager man strax, at om Homologi i 

 moderne Forstand er der ikke Tale, hvad man selvfølgelig 

 heller ikke kunde vente og langt mindre forlange. Dette 

 springer ogsaa stærkt i Øinene indenfor Diptererne, endog i 

 Systema Antliatorum, hvor f. Ex. p. IX flere Slægter (Pan- 

 gonia, Bombylius, Laphria o. fl.) skilles fra deres nærmest 

 Beslægtede ved at skulle mangle Proboscis, som findes hos 

 de andre; Grunden hertil er, at Underlæben hos disse er 

 fastere chitiniseret og uden kjødede Læber, hvorfor den gjøres 



