128 



stødende Baghjørner af andet Led ; den gaaer derefter fremad 

 og lidt opad, langs Midten dannende Underlæbens ydre Væg, 

 saa at dens lige Forrand er fast forbunden med Undersiden 

 af Fulcrum thecæ, netop hvor dettes Pars libera begynder; 

 dens Sidehjørner ere fortil trukne ud til Siden i en Stribe, 

 der først er smal, men snart udvikler sig til en ikke saa 

 lille, bagudløbende, retvinklet Trekant, hvis rette Vinkel ligger 

 forrest og yderst, og dens mindste Vinkel bagest; denne Side- 

 vinge af Lam. intermed. lab. ligger indeni selve andet Led, 

 og er derfor bøiet udad og opad. 



Fra Spidsen af hver Angulus scuti udgaaer en middel- 

 stærk m. retractor labii (29, Fig. 20 og 24) opad, samt lidt 

 udad og tilbage i Hovedet til Roden af Trabecula capitis. 

 Underlæbens indre Muskler ere de samme som hos Tabanus, 

 men langt svagere og af andre Former. M. articuli primi 

 (30, Fig. 24 — 25) gaaer som en ikke meget kraftig Muskel 

 fra Oversiden af Angulus scuti fremad og lidt indad til 

 den bageste Ende af Stilus thecæ. M. articuli secundi (31, 

 Fig. 24) er med sin noget vifteagtigt udbredte Rod heftet til 

 Scutum labii lidt fra Midtlinien og fra Bagranden; den gaaer 

 fremad og udad, heftende sig med en temmelig lang Sene 

 paa Bagranden af andet Led, ikke langt fra dets Overkant. 

 M. proprius labelli (32, Fig. 24) er flad og stærkt viftedannet, 

 heftende sig langt fremme paa Scutum, omtrent midt imellem 

 Midtlinien og Overranden; den gaaer fremefter snart over i 

 en meget lang Sene, der heftes til Bagranden af Lam. late- 

 ralis labelli høit op imod Læbens Overrand. 



Paa Indersiden af Læbernes sidste Led sees endeel 

 Sandsetappe (hos A. trigonus omtrent 30 paa hver Læbe, 

 stillede uregelmæssigt i tre Grupper), der ere meget vel ud- 

 viklede, idet de have en iøinefaldende Størrelse, og deres Chitin- 

 stifter ere forholdsviis temmelig lange. Underlæbens accesso- 

 soriske Spyttekjertler bestaae paa hver Side af en lang 

 Hovedstamme, der begynder tæt ved Underlæbens Grund, 

 gaaer fremefter langs Fulcrums Sidekant og udmunder, hvor 

 denne er forbunden Lam. intermedia labellorum; Stammen er 



