145 



til hvis Baghjørner m. ni. articuli primi hefte sig (Fig. 19. der 

 vel er taget af den følgende Slægt, men denne stemmer 

 overeens med D. flavipes i disse Forhold). 



Af de mig bekjendte Arter stemme D. rufipes De G., 

 atiicapillus Meig., hyalipennis F., linearis F., lateralis Meig., 

 Baumhaueri Meig., Hercyniæ Loew og Oelandica L. overeens 

 med den her givne Beskrivelse med Hensyn til Underlæbens 

 Form. Disse og sikkerlig en stor Deel af de andre Arter 

 indenfor Slægten (sens. Schin.) ville danne Slægten Dioctria 

 i indskrænket Forstand; ingen anden mig bekjendt Asilide 

 stemmer saameget overeens med den, at den kan henføres 

 hertil. 



Gen. Methylla (Tab.IV. Fig. 18—19). Cornua pharyngis 

 savne den bagud rettede Tand ved Roden, men forholde sig 

 forøvrigt som hos Dioctria. Rostrum, hvis Længde er omtrent 

 tre Fjerdedele af Hovedets Høide, er rettet fremad og skraat 

 nedad. Hypopharynx er noget spinklere end hos Dioctria, 

 lige, og i sin sidste Halvdeel endog meget svagt nedadbøiet, 

 ved Roden middelhøit og aftagende i Tykkelse jevnt udefter, 

 saa at det yderste Stykke bliver temmelig tyndt; Børsteud- 

 styret er som hos Dioctria. Kjæbefligen er udefter noget 

 nedadbøiet, ved Roden særdeles bred, aftagende jevnt ud 

 til den meget spidse Ende; Kjæbepalpen er halvt saa lang 

 som Fligen, med et utydeligt Rodled og et anseeligt, 

 sammentrykket, udefter stadig bredere, noget nedadbøiet, 

 i Spidsen skraat afskaaret sidste Led. Underlæbens Grundled 

 som hos Dioctria (Fig. 18) ; de to sidste uadskillelige Led 

 staae i direkt Forlængelse med første, trinde Led med en paa 

 en lang Strækning fladt indbuet, ved Enden lidt opadbøiet 

 Underrand; Overranden danner fra Roden til lidt før Spidsen 

 en forholdsviis temmelig stærk opadvendt Bue og bøier lidt 

 før Spidsen pludselig noget opad; Enden selv er, seet fra 

 Siden, temmelig bredt og lidt afrundet afskaaren, med næsten 

 rette Vinkler baade mod Over- og Underranden ; seet ovenfra, 

 er det sidste Stykke af Underlæben bredt og fuldstændigt 

 fladt; denne Flade, Enden og lidt af Underranden ere be- 

 satte med temmelig korte Sandsebnrster. Man har saaledes 



10 



