BEVEZETÉS. 



15 



EINLEITUNO. 



ket a merfelözökLen kifejteni igyekeztem, akkor itt 

 is a munkafelosztiist isinerlietjiik fel: legfoképen 

 pedig felismerhetjük a szemlélődésnek természete- 

 sen indokolt sokfeleseiijeliöl eredő sajátlagos ered- 

 ményt. 



Úgy a mint Linnk eljánísa külszervezeti (oris- 

 mologiai) , CuviEU eljilrfisa lioneztani jellegű volt, 

 ugy I)Ar:\viN eljárás;iljan ismét a liiologiai jellegre 

 esik a súly; és valólian, ha Darwin eszmeinek mene- 

 tét, jelesen ezen eszmék hizonyíté) anyagiit figyelem- 

 mel kisérjük, hizonyosan a mondott jellegre hukka- 

 niink. 



Darwin lépésének hatása meg fokozódott, mert 

 földije, Lyell, földtani vívmányaival egylievágott. 



A kutatás intensivitása ezekhői tisztán kitűnik. 

 CuviER eszméi mellett a l)oneztant es ('Islenytant, 

 Darwin az élettant viszi csatiiha, melyhez Lyell 

 csatlakozik. 



A tudomány fejlődésének e nagy eszmeharczáhcjz 

 a nemetek GoETHE-vel, az egyes állattani diseii)linák 

 specialis müvelésével és Linnk, Cuviek és Darwin 

 interpretálásával járulnak liozzii. 



Ez az értelmi fejlődés nagyszerű menetének 

 képe; és itt is azt kitjuk, hogy a munka a nagy enl- 

 tuniepek között feloszlott, ugy, a, mint a nemzeti 

 szellem jellegének s a társadalmi állapotnak meg- 

 felelt. 1 



A nagy férfiak tetteit nem ellentétekként, hanem 

 a nagy értelmi fejlődés mozzaiiatikent kell felfog- 

 nunk. 



Az igenis érthető, hogy ennek részletezése, itt e 

 helyen, nem lehet föladatom es elegendő, ha Linné, 

 CuviER, Darwin, La5iarck, Goethe, Lyell és Buckle 

 müveire figyelmeztetek, es Haei'KEL munkáj;ínak 

 jelesen azon veszet emelem ki, a melyhen a fejlíidesi 

 és teremtési tanra vonatkozó eszmék es képviselőik 

 átnézetesen tárgyaltatnak. 



Most jK'dig az extensiv irányra térek át. 



Ez az irány, mely Linné alkotásának hehatása 

 alatt éledett föl, így tűzhette ki feladatait : az állati 

 formák összeszerzését a fold kerekségén, azoknak 



' Vesil össze I. köti.'t, áltíiliViios rész ; ]>. Ki, 14. 



welche irli im Vorgehenden zu entwickeln hcmüht 

 war, so werden wir auch hier die Arheitstheilung 

 erhlicken ; vor Allem aher werden wir das der 

 natürlich hegrimdeten, verschiedenen Anschau- 

 ungsweise entspringende, eigenthümliche Hesultat 

 erkennen. 



So wie LiNNÉ's Verfahren einen orismologi- 

 sclien, jenes von Cuvier einen anatomischen Cha- 

 rakter hatte, so fallt hei Darwin auf die Biologie das 

 Gewicht: und wahrlieh, wenn wir Darwin's Ideen- 

 gang, Ijesonders die Belege dieser Ideen, aufmerk- 

 sam verfolgen, so werden wir ganz gewiss auf diesen 

 Charakter stossen. 



T)ie Wirkung von Darwin's Schritt wurde noch 

 gesteigert , weil derselhe mit den geologischen 

 Errungenschaften seines Landsmannes Lyell üher- 

 einstimmte. 



Die Litcnsitát der Forschung ist hier ganz evi- 

 dent. CuviER führt für sein<' Ideen die Anatomie 

 und Palaeontologie auf den Kampfplatz, Darwin 

 die Biologie, welcher sich Lyell anschliesst. 



Zu dem grossen Ideenkampf der l'hitwickehing 

 der Wissenschaft steuern die Deutschen Goethe, 

 die specielle Pflege der zoologischen Disciplinen, 

 und die Interiiretationen Linné's, Cuvier's und 

 Darwin's liei. 



Das ist das Bild des grossartigen Ganges der 

 intellectuellen Entwickelung: und auch hier können 

 wir constatiren, dass die Arheit unter die grossen 

 Culturvölker vertheilt war u. z. so, wie dies dem 

 Charakter des Nationalgeistes und dem socialen 

 Zustande entsprach. ^ 



Wir dürfen die Thaten der grossen Männer 

 nicht als Gegensatze, sondern als Phasen der gros- 

 sen intellectuellen Entwickelung l)etrachten. 



Das ist wohl hegreiflich, dass die Specification 

 dessen, hier an diesem Orte nicht meine Aufgahe 

 sein kann, und dass es genügt, wenn ich auf Linné, 

 CrviER , Dakwix, Laílvrck, Goethe, Lyell und 

 BrcKLE verweise, und jenen Tlaál von IIaeckel's 

 Werk hervorhehe, in welchem die, auf die Schö- 

 pfungslehre hezügliclien Ideen und ihre Vertreter 

 übersichtlich behandelt werden. 



Nun idiergehe ich zur extensiven Richtung. 



Diese liichtung, welche unter dem Einflüsse 

 von Linné's Schöpfung auflebte, konnte sich fol- 

 gende Aufgabe stellen : die Thierformen des Erd- 



■ V.l;;!. All^'.Mll. Tllril. ).. l;i, 11. 



