BEVEZETÉS. 



30 



EINLEITUNG. 



csak ick' jut. ' A leRujaLb Icpos (.'lilien az irányban 

 Thorell (ISGíl — 70) rendszere, mely nyumról- 

 nyonira követhető történelmi fejleménye a Clerck 

 rendszerének s eliez viszonj'ítva így áll : 

 Clerck nemei : = Thorell alrendéi : 



Függőleges liálósok = Orbitelariae (Kerekhálósok). 

 Rendetlen hálósok = Eetitelariae (Hurokkötők). 

 Szövök = Tubitelariae (Csőszövök). 



Farkasok = Citigradae (Futók). 



Ugrók (láliasok) = Saltigradae (Ugrók). 

 Eákalakuak = Laterigradae (Keszegjárók) 



és Territelariae (Földbeszövök 

 mint az idők folyamán ismeretessé lett alrt'iid, mely- 

 nek Svécziában nincsen képviselője. Thorell tehát 

 szabatositja azt a mit Clerck kezdett. 



E jelenség a következő kérdésre vitt reá : miben 

 gyökerezik az, hogy a jiókok rendszerezésénél az 

 életmód és müösztön oly nyomást gyakorolt a szer- 

 zőkre, a melynek hatása alól azok sem birtak mene- 

 külni, a kik kiilöiiben leghatrirozottabb hívei s hir- 

 detői voltak annak, miszerint a rendszer alapjául 

 csak a szervezet jegyei vétessenek fel'?^ 



Az ezekre tartozó felelet, ugy a mint irányom- 

 nak és nézeteimnek megfelel, s ez életmód körül foly- 

 tatott 1 lehatol)!) vizsgálódásaimi )ol úgyszólván ön- 

 kényt következik, benne van az általános rész 1 1 -dik 

 fejezetében (p. 91), mely a pók szerepéről a terme- 

 szét háztartásában szól, s a melyben a pók jelesen 

 azon hatás szempontjáliól van tiirgyalva, a melyet 

 szervezete sajátságainál fogva sajátlagos módon, 

 más alkotású lények bt'hatá.s:lt kiegészítőlég gyako- 

 rol, a melyly<'l befoly a tünetek nagy kcirelie, 

 vagy — a mint azt mondani szoktuk — a mi ren- 

 deltetése. 



Es itt nyomban szemünkbe ötlik a szövő-fonó 

 szervezet s annak alkotásai, a melyek a mondott 

 behatásnak vagy — ha tetszik — rendeltetesnek 



' Westhinií «Bfiuerkiuigeii ülirr die iinichiinl. AMiauiU. Vdii 

 Dr. T. Thoeeli,» (iothenburg 1874 p. í). E kissé roszkiítlvüeu irt 

 crtekezésnek tiililj liolyén is kiemeli a szerző az óletmód fVmtossá- 

 Kát a remlszerezésuél. 



- A kérdés véKső tételére nézve mondhatom, hogy ezt sul)a 

 sem tehetném mafíaniévá, méf! pedig azon okoknál fogva nem, a 

 melyeket c bevezetés áltidános részében fejtegettem. Az emberal- 

 kotta rendszer nem végezel, hanem csak eszkiiz, a melylyel a tüne- 

 tekben rejlő lényeget megfejteni igyekszünk. 



sehe Entwickelung des Systemes Clerck bildet, 

 und zu diesem folgendes Verhältniss zeigt : 



ClERCk's GENERA = ThORELL's UNTERORDNUNGEN 



Vertiealwebende = Orbitelariae (ßadnetzer) 

 Irregulärwebende = Retitelariae (Schlingenknü- 



pfer) 

 Eigentliche Weber = Tubitelariae (Röhrenweber) 

 Wölfe = Citigradae (Sehnellláufer) 



Springer = Saltigradae (Hiipfend schrei- 



tende) 

 Kral)l)enf(")rmige = Laterigradae (Seitenod. Flach- 

 gänger) 

 und Territelariae (Erdweber), 

 die im Laufe der Zeit bekannt gewordene Unter- 

 ordnung, welclie in Schweden keinen Repräsentan- 

 ten hat. Thorell präcisirt also das, was Clerck 

 begonnen hat. 



Diese Erscheinung führte mich zu der Frage : 

 worin wurzelt es, dass bei der Anordnung der Spin- 

 nen die Lebensweise und der Kunsttrieb einen sol- 

 chen Druck auf die Auetoren ausüben, dessen Wir- 

 kung sich selbst jene nicht zu entziehen vermoch- 

 ten, die doch sonst die entschiedensten Verfechter 

 und Verkünder dessen waren, dass das System iiiir 

 auf die Organisation gegnuidet werden soll ? ^ 



Die betreffende Antwort , so wie sie meiner 

 Richtung und meinen Ansichten entspricht, und so 

 wie sie aus meinen eingehenderen Untersuchungen 

 über die Lebensweise sozusagen von selbst folgt, ist 

 im Capitel 11 (p. 91) des ersten Bandes enthalten, 

 welches über die Rolle der Spinne im Haushalte 

 der Natur abhandelt, und in welchem die Spinne 

 besonders hinsichtlich derjenigen Wirkung darge- 

 stellt ist, welche sie auf Grund ihrer eigenthümlichen 

 Organisation, auf eigeiithumliche AVeise, die Ein- 

 wirkung anilerer Winsen ergänzend, ausrd)t, mit 

 welcher sie in den grossen Kreis der Erscheiniuigeu 

 eingreift, odi'r — wie wir zu sagen i)llegt'n — was 

 ihre Bestimmung ist. 



Und hier springt uns sofort das Spinn- und 

 Webeorgaii mid dessen Schöpfungen in die Augen, 

 welche die unentbehrliche Bedingung dieser Ein- 



) Hinsiehtlieh des letzten Satzes der Frage kann ich sagen, dass 

 ich diesen nie anerkennen würde, n. z. ans den Griindni nicht, 

 welche ich im allgemeinen Theile dieser Eiuleitnug erörtert habe. 

 Das vom Menschen entworfene System ist nicht Endziel, sondern 

 das Mittel, vermittelst welchem wir das Wesen der Erseheinnngen 

 zii ergründen bestrebt sind. 



