BE\T?zr:Tí:f!. 



EIXI.KITrXG. 



tünc'tlúinik szánilKivetcl<'n'. A LiMiaii hitliatiuikszm-- 

 vet, (le szerkezetéi )t'n kell, lio,iiy lássuk az cmeltyíit 

 is; és ezzel kitárni előttünk a természettan, az erö- 

 niűtan napv köre ; és lia elemi alkatrészeire bontjuk 

 szét, helejntunk a Tesyi folyamatok védtelen körélte ; 

 s luimlt'z szorosan hozzá, fo.i;' tartozni az ;illat isme- 

 retéliez ! 



A mondottak csak vázlatát képezik a vár/latnak, 

 melyliiil azonban annyit kivehetünk, ho,t,'y a. tiniet- 

 körök szervesen összefüggnek, a milu'il azutiín az is 

 következik, hogy azon disciplinák a melyekre az 

 emberi tudás szükségképen föloszlik , kölcsönösen 

 kell hogy fejlődjenek, mert kölcsönösen szabályoz- 

 zák egymást: és hogy e kölcsönösségből foly az ösz- 

 szes tudás.' Az is következik, hogy mihelyt c kölcsö- 

 nösséget elejtjük, egyoldaluvíi válik mükoclcsinik s 

 okvetetlenül tévednünk kell. 



Szükségesnek tartottam e gondolatokat előrebo- 

 csátani, mert azok, a mikre mindjárt áttérek, e gon- 

 dolatokban vissza fognak tükrözőidni. 



Előbb általános vonásokl)an fogok az állatrend- 

 szer fejlődéséről, e fejlődés föltételeiről szólni, utól)b 

 áttérek könyvem voltaképeni tárgyának rendsze- 

 rére. 



Az állatvilág tüneményeivel szemben az emberi 

 értelem első és igen tci-mészetes föladata az volt, 

 hogy az alakokat megkülönluiztesse, az e megkülön- 

 böztetésekb(")l önkényt kiliontakozó rokonsfigok sze- 

 rint csoportosítsa, s igy alkossa meg fogalmait. 



Tekintettel arra, hogy azon különböző szakkö- 

 rök, melyek az állatvilágra egyáltalában alkalmaz- 

 hatók, csak kölcsönösen fejlődnek, az első megkü- 

 lönböztetések természetesen csak külső jegyek alap- 

 ján történtek, melyekhez legfeljeld) az életmód szem- 

 betűnőbb sajátságai csatlakoztak. 



így meg lettek különböztetve jdd. a madarak 

 az emlősíikti'il. a madarak kiizíitt azok, a melyek 

 vízen elni'k; de a madárfogalomnak szaljatos meg- 

 határozása lehetetlenné v:ílt , mert hiányzott a 

 tapasztalás sokoldalú es terjedelmes alajija, és 

 hiányzott, természetesen, azon disciplinák alkalma- 

 zása is, a melyek az ismeret mélyítésére valók. 



zwingend zur Einbeziehung anderer Erscheinungs- 

 kreise. Den Fuss mögen wir als Organ ansehen, 

 aber in seiner Zusammensetzung müssen wir auch 

 den Hebel erblicken, und damit eröffnet sich vor uns 

 der grosse Kreis der Physik und ^lechanik : in:d 

 we]m wir denselben in seine elementaren Bestand- 

 tlieile zerlegen, so gerathen wir in den endlosen Kreis 

 der chemischen Processe. Und alles dieses wirdnoth- 

 wendigorweise zur Kenntniss des Thii'res gehören! 



Das Gesagte liildet nur die Skizze der Skizze, 

 aber so viel können wir daraus entnehmen, dass 

 die Erscheinungskreise organisch zusammenhangen, 

 woraus dann auch folgt, dass sieh diejenigen Dis- 

 ciplinen, in welche das menschliche Wissen nothwen- 

 digerweise zerfallt, gegenseitig entwickeln müssen, 

 weil sie einander gegenseitig regeln ; und dass aus 

 dieser Gegenseitigkeit das Gesammtwissen ent- 

 springt. Auch das folgt, dass sobald wir diese 

 Gegenseitigkeit missacliten, unsere Thätigkeit ein- 

 seitig wird und wir unvermeidlich irren müssen. 



Ich halle es für nöthig erachtet, diese Gedanken 

 voranzustellen, denn dasjenige, worauf ich sogleich 

 übergehe, wird sich in diesen Gedanken abspiegeln. 



Ich werde vorerst in allgemeinen Zügen von der 

 Entwickehmg des Thiersystemes und seinen Bedin- 

 gungen sprechen, später werde ich auf das System 

 des Gegenstandes dieses Buches übergehen. 



Angesichts der Erscheinungen des Thierreiches 

 war es für die menschliche Vernunft die erste Auf- 

 gabe, dass sie die Formen unterscheide, nach den aus 

 diesen Unterscheidungen resultirenden Verwandt- 

 schaften grupplre, und so zu Ik'griffen gelange. 



Mit Berücksichtigung dessen, dass sich namhch 

 die verschiedenen Disciplinen, welche auf die Erschei- 

 nungen der Thierwelt überhaupt angewendet werden 

 können, gegenseitig entwickeln, geschahen die ersten 

 Unterscheidungen natürlicherweise, nur auf Grund 

 äusserer Merkmale, denen sich höchstens noch die 

 auffallenderen Eigenthümlichkeiten der Lebensweise 

 anschlössen. 



Es wurden z. B. die Vögel von den Siiugethie- 

 ren, unter den Vögeln jene, welche auf dem "Wasser 

 leben, unterschieden; aber eine präcise Definition 

 des Begriffes «Vogel» wurde nicht möglich, denn 

 es fehlte die Grundlage, die vielseitige Erfahrung, 

 und es fehlte natürlich auch die Anwendung der- 

 jenigen Disciplinen, welche zur Vertiefung der 

 Kenntniss berufen sind. 



HKKMAN riTTÓ MAOYARORSZÁi: PÚK-FATNÁJA. II. 



OTTi) HEKJIAN : rSOAUS^ ^;l•I^■SF,N•FAÜ^'A. II. 



