BEVEZETÉS. 



6 



EINLEITUNG. 



Az Aristoteles-í miiLíiislatról származó csíra ott 

 és aldciir fogamzott uicl; s iiiiliilt féjlüdésnck, a lud 

 és a mikor a társadalom oly nyugvópontig ért, mely 

 a szabadság első , bár kezdetleges, de fejleszthető 

 feltételeit megadta. 



És itt kezdődik az olyannyira érdekes kép, 

 melyen a mívelödes menetét, terjedését, hódító 

 hatalmát s ezeknek felteteleit, de az eröszakot is, 

 mely a mivelödes menetét megakasztani törekedett, 

 nyomról nyomra követhetjük. 



E képen mindenekelőtt azon tételt látjuk, misze- 

 rint az emberiség a természeti viszonyok összegé- 

 hez képest fejlődik. 



Minthogy e viszonyok azon a területen, a me- 

 lyen ember létezhet, kiilőnbcizők, e különbségekből 

 önkényt kcivetkezik az eml)eriségnek kisebl) és 

 nagyobb, élesen vagy kevésbbé élesen meghatá- 

 rozott társadalmi egységekké való felbomlása, me- 

 lyeknek azután sajátlagos, a természeti viszonyok 

 sajátlagosságából folyó életük van. 



Ezen társadalmi egysegi'k, a nemzetek, úgy 

 viszonylanak az összes emlieriséghez, mint az egyén 

 a nemzethez; végleteik a természeti viszdiiyokhoz 

 képest roppant elterest'ket mutatnak, akkorfikat, a 

 mekkorákat i'gy (nirópai culturnemzet s az emljer- 

 faló ausztrálnéger között tényleg tapasztalhatunk. 



E szidíségszerü, természetes esoportositásbau 

 rejlenek azután gyökérszálai az észtehetség s ebből 

 kifolyólag a szemlélődési módok azon különbségei- 

 nek is, a melyeket a kül()nlKÍző nenizi-teknel tényleg 

 tapasztalunk. Ezekben gy()kerezik pelíblul az ango- 

 loknak olyannyira erős induetiv hajlama, mint ellen- 

 téte a németek erős deduetiv hajlamának: innen 

 ered azon számos árnyalat, a mely e ket véglet 

 között elfér és tényleg létezik is. 



De ez a különbség nagy tényezőji^ a haladásnak, 

 melynek batfisa a mivelődés elöhaladásáva.l, mond- 

 hatni geonietrieus progressióban növekszik. 



E kül<')ubsegb(")l kel azon nemes tulajdonság, 

 mely az enilieriségnek arravaló egységeit a legma- 

 gasabb problémák megoldása felé kalauzolja: mert 

 a szemlélődési mód sokfélesége, a dolgok sokoldalú 

 megvilágítását szidisegkepeii létrehozza, e sokol- 



Y>vY von der AiiisToTELEs'scllen Höhe stammende 

 Keim benahm und entwickelte sich dort und dann, 

 wo und wann die Gesellschaft zu einem solchen 

 Rulu'punkte gelangte, welcher die ersten, wenn 

 aueh primitiven, aber zur Entwäckelung geeigneten 

 Bedingungen der Ereiheit <larbot. 



Und hier entrollt sich das so hochinteressante 

 Eild, auf welchem wir den Gang, die Verbreitung 

 und erobernde Gewalt der Cultur luid die Bedin- 

 gungen derselben — al)er auch die rohe Gewalt, von 

 Spur zu Spur verfolgen können, welche bestrebt war 

 den Gang der Cultur zu hemmen. 



Vor allem Andern sehen wir auf diesem Bilde 

 den Satz, dass sieh die Menschheit im Verhältnisse 

 zur Summe der natürlichen Verhältnisse entwickelte. 



Nachdem diese Verhältnisse dort, wo der Mensch 

 liestehen kann, verschieden sind, so folgt aus diesen 

 Verschiedenheiten von selbst die Auflösung der 

 Menschheit in grössere und kleinere, mehr oder 

 minder scharf begrenzte sociale Einheiten, deren 

 Leben dann ein eigenthümliches, den Eigenthümlich- 

 keiten der natürlichen Verhältnisse entsprechen- 

 des ist. 



Diese gesellschaftlichen Einheiten, die Nationen, 

 verhalten sieh zur gesammten Menschheit so, wie 

 das Individuum zur Nation ; ihre Extreme zeigen im 

 Verhältnisse zu den natürlichen Verhältnissen un- 

 geheure Abweichungen , solche, wie wir dieselV)en 

 zwischen dem europäischen Culturvolke und dem 

 Australneger thatsäehlich beobachten. 



In dieser zwingenden, natürlichen Gruppirung 

 wurzelt dann die Verschiedenheit der Verstands- 

 kräfte und der aus diesen entspringenden Anschau- 

 ungsw'eise, wie wir dies bei verschiedenen Völkern 

 thatsäehlich vorfinden; hier wurzelt z. B. die so 

 stai'k ausgeprägte inductive Neigung der Engländer 

 als Gegensatz der starken deductiven Neigung der 

 Deutschen; und hier entspringen die zahlreichen 

 Alistufungen, wcdche zwischen diesen beiden Extre- 

 men platzgreifen und faetiscli bestehen. 



Aus dieser Verschiedenheit entspringt auch die 

 edle Eigenschaft, welche die geeigneten socialen 

 Einheiten der Menscddieit zur Lösung der höchsten 

 Probleme leitet: deini die A'iebirtigkeit der An- 

 schauungsweise bringt die vielseitige Beleuchtung 

 der Dinge zu Standt', aus dieser Vielseitigkeit entfal- 

 tet sich die Kritik, V(U-niittelst welcher wir uns der 

 Wahrheit nulR'rn können. 



