BinLO(;IAI UENDSZEK. 



91 



r.KlT.dlilSCHK;^ 



szemünkbe otlik , s ujiyane kepet az alaksdrok 

 müköileseben is kifejezve takilhatjuk. 



A Kerekliálósoknál, az állatnak egy szövet által 

 való folytonos behatását látjnk; látjuk hogy az állat 

 fenii;illása e szövettől függ és azt találjuk, hogy e 

 szövet helyhez es körülményekhez alkalmazott. De 

 latjul; azt is, miként az allatok szervezetevei a háló 

 is változik, R hogy e változiisok végre is átmenetek- 

 hez vezetnek. Ezek az átmenetek kifejezésöket nye- 

 rik egyfelől az Ai-giope háló tökéletességéhen mint 

 legmagasabb pontban s a Hyptiotes csonka hálójá- 

 ban mint egy más alakhoz valéi átmenetben, még 

 pedig máshoz szervezet es háló szerint. 



Azután látjuk, hogy a kötött háló a Hurokkötők 

 sorában egyfelől szövevényességet ölt, szőtt hálóré- 

 szek hozzájárulása által, másfelől lassanként enyé- 

 szik, olymódon, hogy az állat lassanként függetle- 

 nebb lesz a hálótól, a fogi'ikeszlrt végre esak ejien 

 jelezve van s lassankent mint közlekedési eszköz 

 nyer fontosságot. 



Itt tehiit egy elágazás történik, mely i'gyfelől 

 másalakú és hatású hálókban, másfelől az alakok 

 mozgásának lassankenti túlsúlyra vergiidi'seben nyi- 

 latkozik s a Csöszövők alrendeben a leghatjirozot- 

 tabb kifejezést nyer. 



Oly szöveteket találunk itt, a melyek epén ellen- 

 kezőjével hatnak annak, a uű a Kerekliálós és rész- 

 ben a Hurokháli')S pókoknál is lényeges volt, t. i. 

 nem a lehető legnagyobli hithatatlanság, hanem a 

 lehető legnagyobb láthatóság által. De azt is taliil- 

 juk, hogy e szövetek, mint fogókesziilekek mind- 

 inkább eltünedeznek, hogy végre csak egy állandó 

 lakás marad, sőt ez is lassanként megszűnik, hogy 

 tehát az alakok lassanként vad:iszterületet nyernek, 

 a melylieii inkabji testök actiój;ival, mint szöveteik- 

 kel uralkodnak. 



A Földbeszövőknel azután a vadászterület töké- 

 letes állandósítását találjuk, még pedig egy állandó 

 lakas által, holott a Keszegjaroknal a mozgfis tiiodja 



der licilic (b'r entwirki'ltcii Formen entgegen, und 

 wir finden es auch in di'r Tluitigkeit der Formen 

 ausgedrückt. 



Bei den Radnetzspinnen sehen wir den ununter- 

 brochenen EingritT des Thieres durch ein Gewe]>e, 

 die vollkommenste Abhängigkeit des Thieres von 

 diesem Gewebe, und wir linden dann dieses Geweite 

 nach Ort mid Umstanden angeliraeht, diesen ange- 

 passt. Aber wir Itemerken auch, dass, wie die Orga- 

 nisation des Thieres, so auch die Einrichtung des 

 Gewebes Unterschiede zeigt, inid dass diese Unter- 

 schiede schliesslich zu Uebergangeu führen. Dieser 

 Uebergang ist ausgesprochen in der Vollkommen- 

 heit des Argiope liadnetzes als höchster Punkt, 

 und in dem rudimentären Netz von Hyptiotes als 

 Uebergang zu einer anderen Form u z. anders nach 

 Organisation und Gewehe. 



Wir sehen dann, wie die geknüpfte Xet'.form in 

 der Reihe der Schlingenknüpfer (Retitelariae) einer- 

 seits eine Combination mit dem gewirkten Gewelte 

 eingeht, andererseits állmaiig schwindet, so zwar, 

 dass nach unil nach das Tliier vom Gewebe unab- 

 hängiger wird, das (iewelie als Fangapparat endlich 

 nur angedeutet ist, und nach mul nach Wichtigkeit 

 als Communicationsmittel erhalt. 



Es findet hier also eine Trennung statt, welche 

 sich einerseits in anders gestalteten und anders wir- 

 kenden Geweben, andererseits im allmáligen ^'or- 

 wiegen der Bewegungsart der Formen manifestirt 

 und in der Unterordnung der Röhrenweber (Tubite- 

 lariae) zu ganz t'ntschiedenem Ausdrucke gelangt. 



Wir linden hier Gewebe, welche gerade durch 

 das Gegentheil desjenigen wirken, was bei den Rad- 

 netz- und zumTheile den Schlingenknüpfer-Spinnen 

 wesentlicli war, nämlich: nicht durch möglichste 

 Unsiehtl>arkeit, sondern durch möglichste Siclitbar- 

 koit. Aber wir finden auch, dass diese (iewebe als 

 Fangapparat nach und nach schwinden, dass endlich 

 nur eine stabile Wohnung vorhanden Ideibt, und 

 sogar diese állmaiig aufh(U-t, dass die Formen also 

 nach und nach ein Jagdgebiet erhalten, welches 

 sie mehr durch ilie Action ihres Körpers, als dui'cli 

 Gewebe beherrschen. 



Wir linden dann bei den Erdwebern (Territehi- 

 riae) die vollkommenste Fixirung des Jagdgelüetes 

 durch eine standige Wohnung, wogegen bei den 

 Krabbenspinnen (Laterigradac) die Art der Bewe- 

 gung, durch aaisgebildete Eigenthundichkeit der 



12' 



