BIOI,0r,I,\I líENDSZEK. 



99 



lUdLOOISC'HES SYSTEM. 



piik (Ni'stieus eelliilrmns) i_''s Tliuri'll VituvlaiKMíjií 

 iLiiiyiiliia Tlioi-ellii) l)ehatol, iin.u a világDssú.ti' növe- 

 kedésével elölib Menard Metapokja (Meta IMeiiardii) 

 ntól>h Znspókok (Tesenaria) jelentkeznek. 



Mar e töredékek is napy liöseijet mutatják az erde 

 kes jelenségeknek : linkényteleníil is el/iti'^rlie nyouuil 

 az a kérdés: miként alakulnak e viszonyoka legeso- 

 dTisaldi pókalakokban oly gazdag r()rró égöv alatt? 

 l'.ijdalom, onnan csak orismologia.i kepekktd l)irunk. 



^Iinilezekl)en azt a kiegészítési elvi't is megiiil- 

 lantjuk, a mely határozottan rokon alakok szer- 

 vezetében és működésében nyilatkozik. A rokonság 

 a, működés és szervezet közös tulaidons:igaiban van 

 liifejezve. De e jellemző tulaj(lons;igok is — mond- 

 liatnrim — liajlitliatc')k, a niintbogv majd az előtérbe 

 iiy<nnulnak, majd ismét bátra lepnek, a miként 

 majd a lúologiai túlsúlyt megtartják, majd — .-itme- 

 netileg — más tulajdonságok ;iltal a máisodik sorba 

 szoríttatnak. 



A fiuió es szövő szervnél bitjük, hogy készülékei 

 eiívfelől a legnagyobb biológiai fontossággal liirnak, 

 uiintbogy az állat élete közvetetlenűl és feltétlenül 

 fi'ibik függ, másfelől e szerv bizonyos fokig a hát- 

 térbe szorul, s az élet közvetetlenűl más szervek 

 saj;itos működésétől, a fonó és szövőszervtől csak 

 közvetve függ. De a fonó es szövőiszerv azért mégis 

 megtartja jelentőségét a rend összeségében, mert a 

 |>réda biztosításánál, a helyváltoztatásnál, a tartóz- 

 kodásnál, s a szaporításnál működésben van, sőt 

 ezeknél nélkülözhetetlennek tabiljuk. 



A szemeknél majdnem .-iltabinosan megegyező 

 szervezetet találunk: egyszerű szt^i'ek. De a csopor- 

 tosítás, és — úgy látszik — a bitóképesség nagyon 

 kiilíinböző. Gyakran szétszéirtak, kicsinyek s ese- 

 1 ely látóképességet niutatnalí, liol azután az alakok 

 tapintó érzéke különösen ki van fíjlődve (Kereszte- 

 sek — Epeira) ; gyakran l>izonyos irányban zsúfo- 

 liidn.ik, nngyságra nézve igen fejlettek s nieglehe- 

 tiiseii elesén liiti'ik (Farkaspókok ;Lycos(.)idae, Sző- 

 kéik z= Attoidae). Sőt egy és ugyanazon egyénnél, 

 illetőleg fajnál megkülönböztethető kétféle szemet 

 találunk, legfeltűui'ibben némely Törpehurk(dökn.-il 

 (Theridioidae), mint Takács- és Fagygyaspók (Nesti- 

 eus, Steatoda), a melveknel az alsó szemsor két 



Sídbst diese Fragmente zeigen uns schon eine 

 Fülle \(in interessanten Erscheinungen : es drängt 

 sich unwillkürlich die Frage in den Tordergrund : 

 wie mögen die Yerhiiltnisse der, an wunderliarsten 

 Spinnenfornii'U sn reii-lieii Tropen, beschaffen sein? 

 Leider kenni'U wir ynw ibirt nur orisnidlogische 

 Bilder ! 



In Allen diesen erblicken wir auch das gewisse 

 Ergänzungs[irincip, welches sich im Baue und der 

 Thäti.nkeit entsidiieden Verwandter Formen kund- 

 gibt. ])ie Verwandtschaft ist in gemeinsamen Eigen- 

 schaften des Baues und der Thátigkeit ausgespro- 

 chen. Aber auch diese cnarakteristischen Eigen-- 

 schaffen sind — ich möchte sagen — flexibel, indem 

 sie bald in den Vordergrund, liald zurücktreten, 

 indem sie bald das l)iologis(die Uebergewicht behaup- 

 ten, bald iibergangsweise, durch andere Eigenschaf- 

 ten in die zweite Ijinie gedrängt wei'den. 



Bei dem Spinn- und Webeorgane sehen wir es, 

 dass seine Erzeugnisse einerseits biologisch von 

 höchster Wicjitigkeit sind, weil das Leben des Thieres 

 umnittelbar davmi abhängt, andererseits tritt es bis 

 zu einem gewissen Grade in den Hintergrund, unil 

 das Lelien beginnt von eigenartiger Function ande- 

 rer (Jrgane unmittelbar, vom Spinn- und Webeor- 

 gane blos mittelbar abzuhängen. Aber diese Grgane 

 behalten demioch in der Gesanuntheit der Ordnung 

 ihr eigentlMimliclies Gewicht, denn wir finden sie bei 

 der Sicherung der Beute, der ürtsveräuderungeu, 

 des Aufenthaltes, der Fortpflanzung thätig, ja unent- 

 behrlich. 



Bei den Augen finden wir beinahe durchgehends 

 einen übereinstimmenden Bau : sie sind einfache 

 Augen ; aber die Gruppirung und, wie es scheint, 

 die Sehkraft sind sehr verschieden, Sie sind oft zer- 

 streut, klein und bekunden ein scheinbar schwaches 

 Sehvermögen, wo dann der Ttistsinn der Formen 

 sehr entwickelt ist (Epeira) : oft sind sie nach gewis- 

 sen lüchtungen gedrängt, in der Grösse stark ent- 

 wickelt und von ziemlich scharfer Sehkraft (Lyco- 

 soiden, Attoiden). Wir treffen sogar unterscheidbar 

 verschiedene Augen bei ein und demselben Indivi- 

 duum liezielnmgsweise derselben Art, am autTal- 

 lendsten liei einigen Thcridioiden. wie Nesticus, 

 Steatoda und anderen, wo die zwei Mittelaugen der 

 vorderen Pieihe schwarz erscheinen , inid wo dii' 

 übrigen zufolge eines glänzenden Tapetum den 

 eigenthündichen Schinnuer zeigen . welchen wir 



13- 



