Acariens 



10 C. .1. NETJMAN, SVERIGES HYDRACHNIDER. 



Acari indelas vidare efter palpernas olika form i följande 7 familjer: 

 Palpes ravisseurs (ceux qui, renflés par leur milien, ont 1'avant-dernier artiele d'un ou 



de plusieurs eroehets, et le deruier mousse et plus ou raoins piriforme 1: Trombi 



Palpes ancreus (le dernier artide aigu ou armé de pointes) Hydrai 



Palpes filiformes (peu sensiblement renflés, obtus au bon t . sans griffe au penultiéme 



artiele) Gamasés. 



Palpes valvées (aplatis, excavés, engaiuants) Ixodés. 



Palpes adhérens (soudés å la lévre par la majeure partie de leur Iongeur et toujours peu 



développés) Acarés. 



Palpes antenniform.es (filiformes aussi, raais k artides trés-varies dans leur Iongeur, d'ailleurs 



géneralement divariqués, redressés ou rejetés en arriére) Bdellés. 



Palpes fusiform.es (rentles, obtus au bout, sans griffe au penultiéme artiele) Oribatés. 



Den andra familjen, Hydrachnés, innefattar 6 slägten: Atax, Diplodontus, Arrhenurus, Eylais, Limno- 

 chares oeli Hydrachna, af hvilka det andra ocli tredje äro nya. Dessa slägten äro grundade i synnerhet på 

 palpernas och mandiblernas olika form, men äfven på den olika bildningen af rostrum, epimerer och genera- 

 tionsfält. Ögonens antal och benens form synes författaren mindre hafva tagit i betraktande, då han t. ex. 

 kunnat hänföra Limnesia Kocu till slägtet Atax. Mindre riktigt har Dioks upptagit Limnochares bland 

 Hydrachniderna, enär den bör föras till en särskild familj, hvilket också Kocu gjort. 



I den andra afhandliugen ') der han uteslutande sysselsätter sig med Hydrachniderna, lemnar Duges 

 först en kort karakteristik öfver familjen, som oafsedt palpernas redan omnämnda form, utmärker sig genom 

 sina med simborst försedda ben, hvilkas sista led i yttersta ändan har tvenne krökta klor. Att höfternas för- 

 delning i fyra grupper alltid skulle vara utmärkande för Hydrachniderna, är ett påstående, som, enligt senare 

 gjorda observationer, är oriktigt, men som dock träffade in pä de af Duges iakttagna arterna. För hans be- 

 stämningar af de förut omnämnda slägtena skola vi nu lemna en utförligare redogörelse. 



1. Atax Fabr. Palpi longi, artieulus quartus longior, quintus unguiformis; Mandibulse unguieulatae ; 

 rostrum breve, corpus inrlatum; oculi distantes; coxa posterior latissima; vulvse labia utrimque tribus stem- 

 matibus ornata. Larvae hexapodse, aquaticse, adulto dissimiles. 



Såsom typer för detta slägte nämner han Hydrachna {Limnesia Koch), histrionica Herm. och H. (Hy- 

 grobates Koch), lutescens Herm. samt H. runica De Théis, hvilken, som vi redan nämnt, sannolikt hör till 

 det af Koch bildade slägtet Nesaa. Ett slägte, som omfattade arter af en sådan olikhet, kunde ej länge 

 bestå utan att blifva deladt i rlere. Koch gjorde detta och bildade deraf slägtena Atax (sensu strictiore), 

 Nesma, Piona, Hygrobates, Hydrochoreutes och Limnesia. 



2. Diplodontus Duges. Palpi breviusculi, artieulus quartus longior cum quinto extenso forpicem tingens; 

 Mandibulse chelatfe (bidentes), rostrum breve; corpus depressum; oculi distantes; vulvae labia globuligera. 

 Larvae hexapodse, terrestres, adulto dissimiles. 



Detta slägte innefattar 3:ne arter: D. ftlipes, D. mendax och D. scapularis, för hvilken sistnämnde han, 

 isynnerhet angående utvecklingen, noga redogör. 



3. Arrhenurus, Duges. Palpi breves, clavati, artieulus quartus longior et crassior, quintus falcatus; 

 mandibulse unguieulatse, rostrum breve; corpus loricatum, in mare caudatum; oculi distantes; coxae latissimse: 

 vulvse labia plana. Larvae? 



Till detta slägte höra de tolf första arterna af dem, hvilka Muller beskrifvit. Duges har af dessa 

 blott funnit 2, nämligen A. cuspidator och A. albator, samt en ny art, som han benämner A. viridis. Om 

 dessas utveckling har han sig intet bekant. 



4. Eylais Latr. Palpi longiusculi. artieulus quartus longior, quintus obtusus, tumidulus, spinosus; 

 Mandibulse unguieulatse ; rostrum brevissimum, ore rotundo; corpus depressum; Oculi proxirai ; coxse angustatn-, 

 quarta a tertia distans ; Larvse hexapodse, aquaticse, adulto dissimiles. 



Duges upptager här blott en art, E. extendens, för hvars utveckling äfvensom mundelar han noga redo- 

 gör. Hans observationer i afseende på dessa senare synas dock, enligt nyare iakttagelser, ej vara fullt riktiga. 



5. Hydrachna Möller. Palpi longiusculi, artieulus tertius longior, quartus et quintus simul chelse- 

 formes; Mandibulse ensiformes; rostrum longum, vix minus ac palpi; corpus rotundatum: Oculi distantes; 

 Vulva scuto operta. Larvse aquaticse, parasitse, adulto dissimiles (Achlysia Audouin 2 ). 



Såsom hithörande nämner Duges 2:ne arter, H. geographica och //. globosa. Den senares utveckling 

 har han följt ända från ägget till dess den blifvit fullkomligt utbildad. Utom van Beneden och Claparéhe 

 har ingen så noggrant som Duges sysselsatt sig med studiet af Hydrachnidernas utveckling. 



') Remarques sur la famille des Hydrachnés. Deuxiéme mémoire sur 1'ordre des Acariens. Torne 1 . 

 p. 144. 



-) Dessa slägtbestämningar, af Duges upptagna i hans första afhandling, hafva för sammanhangets skull 

 här fått sin plats. 



